UNIVERZALNI PERIODIČNI PREGLED
Republika Hrvatska

Među-izvješće o preporukama Vijeća za ljudska prava prema mehanizmu Univerzalnog periodičnog pregleda (UPR)

Veljača 2024.

Republika Hrvatska

Sadržaj:

•	Postupak ratifikacije i izvješćivanja  						3 
•	Zakonodavni i institucionalni okvir						7 
•	Klimatske promjene                                                                           19 
•	Nediskriminacija, zločin iz mržnje i govor mržnje			        21
•	LGBTQI									        30
•	Trgovanje ljudima 								        33
•	Novinari i sloboda medija						        35
•	Pravosuđe									        41
•	Žene										        44
•	Diskriminacija na poslu							        47
•	Nasilje u obitelji i rodno uvjetovano nasilje				        49
•	Djeca										        59
•	Osobe s invaliditetom 							        65
•	Nacionalne manjine 							        71
•	Migranti, izbjeglice, tražitelji azila 					        83 
•	Pitanja koja se odnose na Domovinski rat 				        89

Postupak ratifikacije i izvješćivanja

137.1 Nastaviti s naporima za usklađivanje nacionalnog zakonodavstva s međunarodnim obvezama (Kirgistan);

Nacionalno zakonodavstvo se kontinuirano usklađuje kroz reforme zakonodavnog okvira i konkretnu primjenu međunarodnih instrumenata kojih je Republika Hrvatska (dalje: Hrvatska) stranka te provedbu njihovih preporuka. Kao primjer dobre prakse, navodi se poticaj Konvencije o pravima osoba s invaliditetom za donošenje Zakona o osobnoj asistenciji (2023.), kojim se po prvi puta pravno uredila usluga osobne asistencije (osobni asistent, komunikacijski posrednik, videći pratitelj) te osnažila potpora pomoćnika u nastavi za učenike s teškoćama u razvoju i stručnih komunikacijskih posrednika za gluhe, nagluhe i gluhoslijepe učenike. 

Također, nastoje se ubrzati procesi oko pripreme dospjelih izvješća.

Vidi: 137.13 - status izvješća
 
137.2	Ratificirati Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanaka (Francuska); (Irak); (Panama); (Senegal); (Slovačka);

Hrvatska je ratificirala Konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka (ICPPED) te je u siječnju 2022. stupio na snagu zakon o njenom potvrđivanju. U tijeku je izrada inicijalnog izvješća čije se upućivanje Odboru očekuje početkom 2024. godine.

137.3	Razmotriti mogućnost ratifikacije Međunarodne konvencije o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanaka (Tunis); 

Vidi: 137.2

137.4	Razmotriti ratifikaciju Međunarodne konvencije o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanaka (Argentina); 

Vidi: 137.2

137.5	Napredovati s ratifikacijom Međunarodne konvencije o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanaka (Čile); 

Vidi: 137.2

137.6	Ratificirati Međunarodnu konvencija o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji (Egipat); (Senegal); 

Hrvatska je i dalje stajališta, kao i gotovo sve europske zemlje, da nema potrebe za ratifikacijom Konvencije, a s obzirom da se pravna zaštita ove kategorije primjereno osigurava nacionalnim  propisima. U hrvatsko zakonodavstvo ugrađeni su najviši standardi ljudskih prava, uključujući i načela iz Konvencije. Radnici migranti i članovi obitelji zaštićeni su radnim zakonodavstvom koje je anti-diskriminacijsko te je svaki oblik prinudnog rada zabranjen. Bez obzira na takav status, svi radnici imaju pravo na plaćene doprinose, stanke za odmor, godišnji odmor i plaću.

137.7	Potpisati Međunarodnu konvencija o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji (Turska);

Vidi: 137.6

137.8	Potpisati i ratificirati Međunarodnu konvencija o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji (Honduras);

Vidi: 137.6

137.9	Razmotriti ratifikaciju Međunarodne konvencije o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji i Konvenciju MOR o radnicima u domaćinstvu (Filipini); 

Vidi: 137.6

Vezano uz Konvenciju MOR-a, Hrvatska pozdravlja napredak, odnosno činjenicu da se broj radnica u kućanstvu koje su isključene iz primjene radnog zakonodavstva smanjio za 16%, kao i mogućnost da je to rezultat primjene Konvencije. No, s obzirom na standarde koji su ugrađeni u domaće zakonodavstvo, i činjenicu da radnici/ce zaposlene u kućanstvu uživaju sva radna prava i zaštitu kao i ostale kategorije radnika, u ovom trenutku nema potrebe za njenom ratifikacijom.

137.10	  Ratificirati Međunarodnu konvenciju o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji i MOR Konvenciju  o radnicima u domaćinstvu, iz 2011. godine, No. 189 (Venezuela);

Vidi: 137.6 i 137.9

137.224  Poboljšati zaštitu migranata, uključujući poduzimanjem ozbiljnih napora kako bi se ugradila načela Međunarodne konvencije o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji (Indonezija);

Vidi: 137.6

137.11	 Intenzivirati suradnju s posebnim procedurama Vijeća za ljudska prava, uključujući osiguranje pune provedbe preporuka Radne skupine o prisilnim ili nedobrovoljnim nestancima, nastavno na njihov posjet u 2014. godini (Bjelarus);

Nastavno na Stalni poziv posebnim tematskim procedurama (iskazan 2003.), Hrvatska nastavlja s uspješnom suradnjom i realizacijom njihovih posjeta. Kao primjer dobre prakse ističu se posjete Posebnog izvjestitelja UN-a za promicanje istine, pravde, naknade šteta i jamstva neponavljanja (Salvioli) u 2021., te UN-ovog Pododbora za sprječavanje mučenja i drugih okrutnih, nečovječnih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja (SPT) u 2023., čija su izvješća i preporuke dostupni. 

S obzirom na fokus preporuke, opširnije se izvještava o učinjenom nastavno na posjet Radne skupine o prisilnim ili nedobrovoljnim nestancima, iz 2014., koja je uputila 11 regionalnih i 15 preporuka za Hrvatsku, a koje su sve u implementaciji kako slijedi:

REGIONALNE PREPORUKE. Glede dostupnosti informacija o masovnim grobnicama kao i sudbini nestalih, ističe se kako Hrvatska traga za još 1806 nestalih i smrtno stradalih svojih državljana za vrijeme Domovinskog rata, kao i da tehnologija, posebice za traženje prikrivenih grobnica, kontinuirano napreduje. Ministarstvu hrvatskih branitelja dostupna su sva saznanja o nestalima i grobnim mjestima kojima raspolažu nadležna tijela Republike Hrvatske. Proces traženja za osobe nestale na teritoriju Hrvatske tijekom Domovinskog rata odvija se transparentno i neovisno o podrijetlu žrtava, narodnosti, vjeroispovijesti ili nekim drugim obilježjima.

No, ključna prepreka za rješavanje sudbine nestalih jest nedostatak informacija o prisilnim nestancima kojima raspolaže kako Republika Srbija (dalje: Srbija) tako i svjedoci koji u njoj prebivaju. Traženje nestalih za Hrvatsku ključno je otvoreno pitanje u odnosima sa Srbijom koje se može rješavati samo suradnjom i otvaranjem vojnih arhiva bivše JNA odgovorne za agresiju i ratne aktivnosti na ranije okupiranim područjima Hrvatske. Stoga, Hrvatska traži pristup vojnim arhivima te prikupljanje podataka od osoba koje su na području Srbije. Posebno se ističe, kako od posjeta ove Radne skupine u 2014. niti jedan slučaj nestale osobe nije riješen u suradnji sa Srbijom, te da Srbija ne odgovara na zahtjeve za dostavom dokumentacije i informacija. Zahtjevu Srbije za rješavanje sudbine njihovih 150 državljana nestalih na teritoriju Hrvatske za vrijeme agresije sustavno se pristupa - osiguravaju se informacije kao i pristup terenu te izvidi. U slučaju pronalaska, predaju se posmrtni ostaci i organizira pogrebna skrb prema željama obitelji. 

Radi zaštite i unaprjeđenja prava obitelji nestalih osoba, 2019. je donesen Zakon o osobama nestalim u Domovinskom ratu. Također, djeluju: Radna skupina za prikupljanje saznanja o nestalim osobama i grobnim mjestima, čiji rad obuhvaća sve slučajeve osoba nestalih na teritoriju Hrvatske kao i Povjerenstvo Vlade Republike Hrvatske za osobe nestale u Domovinskom ratu. U kontekstu jačanja regionalne suradnje, Hrvatska provodi brojne aktivnosti:
-  zaključila je međunarodne ugovore s Bosnom i Hercegovinom i Crnom Gorom i razmijenila zahtjeve za traženje nestalih te utvrdila modalitete suradnje;

-  podržala je donošenje zajedničkog popisa osoba nestalih na području bivše Jugoslavije: na summitu Berlinskog procesa, objavljena je Baza podataka aktivnih slučajeva osoba nestalih u sukobima na području bivše Jugoslavije (3. studenog 2022.), koja omogućava povratne informacije i saznanja o nestaloj osobi;

-  potpisala je inicijativu Međunarodne komisije za nestale osobe (ICMP), Okvirni plan za rješavanje pitanja nestalih osoba iz sukoba na području bivše Jugoslavije, iz 2018;
-  iskazala je konstruktivnu potporu ICMP-u za donošenje „Deklaracije o ulozi države u rješavanju pitanja nestalih osoba uslijed oružanih sukoba i kršenja ljudskih prava“, iz 2014., čija su načela implementirana u rad nadležnih tijela.

PREPORUKE ZA HRVATSKU. Glede ovih preporuka učinjeni su značajni iskoraci, kako slijedi:
- ojačan je status obitelji nestalih osoba, odnosno Zakonom o civilnim stradalnicima iz Domovinskog rata (srpanj 2021.) omogućeno je ostvarivanje statusa i prava za članove obitelji nestalih civilnih osoba iz Domovinskog rata neovisno o podrijetlu, nacionalnoj ili bilo drugoj pripadnosti kao i neovisno o činjenici je li nestala osoba proglašena umrlom. U kontekstu pravedne financijske raspodjele ova kategorija izjednačila se s kategorijom članova obitelji nestalih branitelja iz Domovinskog rata; 

-  načelo nediskriminacije dio je i Zakona o osobama nestalim u Domovinskom ratu, prema kojem su hrvatska tijela ona koja su nadležna za traženje svih svojih državljana nestalih u Domovinskom ratu, neovisno o nacionalnosti (od svih posmrtnih ostataka ekshumiranih od 2014., osobe srpske narodnosti čine 73,5 %, a među identificiranim osobama ih je 73,6%); 

-   mjesta masovnih grobnica obilježavaju se jednakim spomen-obilježjem, neovisno o nacionalnoj pripadnosti ili vjeroispovijesti žrtava stradalih tijekom velikosrpske agresije na Republiku Hrvatsku;

-  svečanosti otkrivanja spomen-obilježja mjesta masovnih grobnica ne razlikuju se s obzirom na nacionalnu pripadnost te se prilagođavaju mjesnim običajima, vjeroispovijesti i jeziku žrtava stradalih tijekom velikosrpske agresije na Republiku Hrvatsku; 

-  značajan i simboličan iskorak učinjen je odlaskom potpredsjednika Vlade i ministra hrvatskih branitelja 24. kolovoza 2020. u Grubore (selo kod Knina) čime je Hrvatska iskazala pijetet i osudila sve ratne zločine bez obzira na nacionalnost žrtava.

137.12	Uputiti poziv za posjet posebnom izvjestitelju za manjinska pitanja da posjeti zemlju prije četvrtog ciklusa UPR-a (Panama);

Hrvatska je 2003. uputila Stalni poziv za sve tematske posebne procedure te je otvorena za podršku i primanje posjeta, uključujući i posebnog izvjestitelja za pitanja manjina.

137.13	Podnijeti periodička izvješća ugovornim tijelima na vrijeme, uključujući Odboru protiv mučenja (Bjelarus);

Trenutna situacija je kako slijedi: 

-   CAT: VI periodično izvješće je u pripremi;

-	CEDAW: VI. periodično izvješće prema Konvenciji o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena je u pripremi; 

-	CERD: set svih dospjelih izvješća (IX. do XIV.) prema Međunarodnoj konvenciji o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije je uspješno predstavljen u Ženevi 9. i 10. kolovoza 2023.;

-	ČL. 14. CERD: za sada neće biti fakultativne izjave prema članku 14. CERD-a kojom se priznaje nadležnost Odbora za razmatranje individualnih pritužbi za kršenje prava po Konvenciji, jer domaći pravni okvir, uključujući i sudsku zaštitu kao i postupanje Ureda pučkog pravobranitelja (prijava diskriminacije i kršenja ljudskih prava), dobro funkcionira; 

-	CRC: V. i VI. periodično izvješće o provedbi Konvencije o pravima djeteta uspješno je predstavljeno 19. i 20. svibnja 2022. pred Odborom;

-	ICESCR: II. periodično izvješće o primjeni Međunarodnog pakta o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima upućeno je Odboru u ožujku 2022. te se pripremaju odgovori na dodatna pitanja; 

-	ICCPR: IV. periodično izvješće o primjeni Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima upućeno je Odboru u ožujku 2022.; 

-	OP CRC: Inicijalno izvješće prema Fakultativnom protokolu uz Konvenciji o pravima djeteta o prodaji djece, dječjoj prostituciji i dječjoj pornografiji je upućeno Odboru u studenom 2023;.

-	CPT: Europski odbor za sprječavanje mučenja i neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja je u rujnu 2022. posjetio Hrvatsku i obišao mjesta zatočenja. Nakon toga je nastavljena redovita procedura između Ministarstva unutarnjih poslova (MUP) i Odbora te je isti dostavio izvješće s preporukama, na koje se Hrvatska u kolovozu 2023. očitovala.

Zakonodavni i institucionalni okvir

137.17   Nastaviti s naporima za jačanje nacionalnih institucija na području ljudskih prava i mehanizama (Nepal);

Jačanje nacionalnih institucija za promicanje i zaštitu ljudskih prava kao i suradnja nadležnih tijela, trajno je opredijeljene vlasti. Takav primjer su i nacionalni mehanizmi uspostavljeni u pojedinim segmentima zaštite ljudskih prava, u kojima sudjeluju predstavnici svih relevantnih dionika, kao što su Savjet za ljudska prava, Savjet za razvoj civilnoga društva, Povjerenstvo Vlade Republike Hrvatske za praćenje provedbe Nacionalnog plana za uključivanje Roma, 2021.-2027., Povjerenstvo Vlade Republike Hrvatske za osobe s invaliditetom, itd. Također, postoji čvrsta potpora djelovanju nezavisnih nacionalnih institucija na području ljudskih prava (NHRI). 

Vidi: 137.22 - drugi odlomak.

137.18	  Osigurati Uredu pučke pravobraniteljice nužne financijske i ljudske resurse kako bi se omogućilo učinkovito i nezavisno provođenje mandata (Katar);

Uz redovitu zaštitu ljudskih prava, Ured pučke pravobraniteljice je postepeno širio ekspertizu na određene segmente te je ujedno: Središnje tijelo za suzbijanje diskriminacije (2012. - nastavno i na preporuku Europske komisije protiv rasizma i nesnošljivosti - ECRI); Nacionalni preventivni mehanizam za sprečavanje mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja (2015.); te Nadležno tijelo za vanjsko prijavljivanje nepravilnosti (2022.). Radi veće teritorijalne dostupnosti Ured pučkog pravobranitelja je osnovao i tri područna ureda, u Rijeci, Splitu i Osijeku. U skladu s rastom zaduženja i funkcija povećavalo se i financiranje iz državnog proračuna te su se zapošljavali novi stručni kadrovi. 

Prema službenim podacima, na dan 31. prosinca 2022. u Uredu je bilo zaposleno 58 državnih službenika i jedan namještenik. Proračun za 2022 je u odnosu na prethodnu godinu bio veći za 10.87% - iznosio je 16.215.780 kn (izvršeno: 94,84%). Povećanje se uglavnom odnosilo na povećanje plaća te zapošljavanje zbog primjene Zakona o prijaviteljima nepravilnosti.

137.19	  Osigurati Uredu pučke pravobraniteljice financijske i ljudske resurse nužne za osiguranje njegovog učinkovitog i nezavisnog  djelovanja  u skladu s načelima koja se odnose na status nacionalnih institucija za promicanje i zaštitu ljudskih prava (Pariškim načelima) (Kazahstan);

Vidi: 137.18 

Ured pučke pravobraniteljice akreditiran je „Statusom A“ prema Pariškim načelima, kao neovisna nacionalna institucija za promicanje i zaštitu ljudskih prava te s rezultatima svog djelovanja uživa respektabilan nacionalni i međunarodni ugled. 

137.20	  Razmotriti daljnje povećanje ljudskih i financijskih resursa namijenjenih Uredu pučke pravobraniteljice kako bi se osiguralo da Ured može učinkovito provoditi svoj mandat u skladu s Pariškim načelima (Republika Koreja);

Sukladno i dosadašnjoj praksi, nastavit će se razmatrati financijsko i kadrovsko podupiranje.

137.21	 Pojačati napore u savjesnom i pravovremenom odgovoru na preporuke i zahtjeve Ureda pučke pravobraniteljice (Češka Republika);

Bilježi se pozitivan trend - u 2020. nadležna tijela postupala su po 43% preporuka (u 2019., samo po 20%). Ured za ljudska prava i prava nacionalnih manjina (ULJPPNM) redovito koordinira izradu izvješća o preporukama te je u skladu s Preporukama Europske komisije (2022.), izradio Nacrt upitnika o preporukama, koji će krajem 2023. uputiti tijelima državne uprave (TDU).  Ujedno, Nacionalni plan zaštite i promicanja ljudskih prava i suzbijanja diskriminacije, do 2027. sadrži cilj "Poboljšanje učinkovitosti javne uprave za djelovanje u području zaštite ljudskih prava", te se kao pokazatelj ishoda prati udio preporuka pučke pravobraniteljice po kojima se učinkovito postupalo na godišnjoj razini. 

Hrvatski sabor je 7. lipnja 2023. usvojio Izvješće pučke pravobraniteljice za 2021., a 27. srpnja 2023. Vlada je Hrvatskom saboru uputila Mišljenje na Izvješće pučke pravobraniteljice za 2022.

137.22	 Podržati osnaženu koordinaciju između različitih ureda pravobraniteljstava na način da se izbjegne dupliciranje zadaća (Ukrajina);

Pučka pravobraniteljica surađuje s posebnim pravobraniteljicama na temelju Sporazuma o međusobnoj suradnji. Koherenciju kao i usklađivanje njihovog djelovanja vlasti podržavaju i temeljem toga što su zakonski uredile područja nadležnost, što doprinosi izbjegavanju preklapanja. Sporazum naglašava međusobnu suradnju: na pritužbama građana, prilikom obilazaka mjesta zatočenja, prilikom provođenja istraživanja i izvještavanja o diskriminaciji, te kod edukacija zaposlenika, a sve u cilju zaštite ljudskih prava, suzbijanja diskriminacije i promicanja jednakosti. 

Vlasti također podržavaju suradnju pravobraniteljstava s organizacijama civilnog društva (dalje: OCD), međunarodnim organizacijama i znanstvenoistraživačkim institucijama na području ljudskih prava te daju potporu realizaciji Stalnog poziva za sve tematske posebne procedure i njihovih službenih posjeta. U ostvarenju načela javnosti, pravobraniteljstva surađuju s javnim informacijskim servisima i drugim medijima (čiji su osnivači tijela javne vlasti). Navedeni servisi bez naknade omogućuju pravobraniteljstvima službeno obraćanje javnosti. 

137.23	  Osigurati učinkovitost uloge zviždača Ureda pučke pravobraniteljice Republike Hrvatske, ne samo osiguravanjem odgovarajućih sredstava (Švedska);

Nakon prvog iz 2019., donesen je u travnju 2022. novi Zakon o zaštiti prijavitelja nepravilnosti, u cilju usklađivanja zakonodavstva s Direktivom EU 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije. Zakonom je ojačana zaštita prijavitelja nepravilnosti, olakšan način podnošenja prijave (izbor između unutarnjeg prijavljivanja poslodavcu i vanjskog prijavljivanje nadležnom tijelu sada je ostavljen na volju prijavitelju) te osnažena uloga Ureda pučkog pravobranitelja, nadležnog tijela za vanjsko prijavljivanje nepravilnosti (preporuku je 2019. dao Pododbor za akreditaciju nacionalnih institucija za ljudska prava - GANHRI). Pučki pravobranitelj ispituje prijavu u kontekstu zaštite prijavitelja te izrađuje izvješće kojim ocjenjuje jesu li povrijeđena ustavna ili zakonska prava prijavitelja, daje opće pravne informacije o postupcima prijavljivanja i javnog razotkrivanja nepravilnosti te o zaštiti prava u skladu sa Zakonom, a što objavljuje i na  mrežnim stranicama.

Institucija je kadrovski ojačana novim državnim službenicima za potrebe ovog mandata. Napominje se kako pučki pravobranitelj za sada ima imenovana tri zamjenika, a što je odredbama Zakona o pučkom pravobranitelju propisano kao minimalni broj, no i da novi mandat otvara raspravu u kontekstu daljnjeg snaženja institucije.  

137.24	 Poduzeti sve neophodne mjere, uključujući izmjene relevantnog zakonodavstva za jamčenje pune neovisnosti pravobraniteljice za djecu (Slovačka);

Radi unaprjeđenja zaštite od diskriminacije i veće jednakosti građana, EU je predstavila dva prijedloga novih Direktiva o standardima tijela za jednakost, a koje će nakon skorog usvajanja biti ključni instrumenti i za daljnje jačanje neovisnosti, resursa i nadležnosti pučkog i ostalih posebnih pravobranitelja u Hrvatskoj (za: djecu, osobe s invaliditetom i ravnopravnost spolova) u njihovom djelovanju protiv diskriminacije.

137.25	  Ubrzati donošenje Nacionalnog Programa za zaštitu i promicanje ljudskih prava u sljedećem razdoblju (Republika Moldova); 

U ožujku 2023. usvojeni su: (i) Nacionalni plan zaštite i promicanja ljudskih prava i suzbijanja diskriminacije, do 2027.; (ii) Akcijski plan zaštite i promicanja ljudskih prava, za 2023; (iii) Akcijski plan suzbijanja diskriminacije, za 2023. Trenutno su u izradi dvogodišnji akcijski planovi za 2024.-2025. Nacionalni plan je srednjoročni strateški akt čija je svrha, kroz višegodišnje planiranje: osigurati koordinirano djelovanje tijela državne uprave na području zaštite ljudskih prava i suzbijanja diskriminacije; nadopuniti sektorske politike; unaprijediti razinu znanja i svijesti o jednakosti, a sve kako bi svi građani ostvarili ustavna i međunarodnim ugovorima zajamčena prava. Ovi dokumenti rezultat su participativne suradnje dionika iz TDU, OCD-a, NHRI-a i akademske zajednice, uključenih u Radnu skupinu koja ih je izradila te će se uključiv pristup osigurati i prilikom njihove provedbe, praćenja i vrednovanja. Nacionalni plan definira 6 posebnih ciljeva koji se provode mjerama u oba akcijska plana. Uz mjere za prevenciju i zabranu diskriminacije, pažnja je usmjerena na skupine građana u nepovoljnom položaju, odnosno mjere koje doprinose njihovom pristupu obrazovanju, radu, zdravstvu i stanovanju te osnaživanju prava nacionalnih manjina. 

Sredstva za provedbu dokumenata u 2023., primarno su osigurana u Državnom proračunu - 49.763.272 EUR (od čega, 43.112.962 EUR za akcijske planove), te djelom u okviru europskih financijskih instrumenata. Pojedine mjere financirat će se i iz Fonda za poticanje pluralizma i raznovrsnosti elektroničkih medija (3% od sredstava koja Hrvatska radiotelevizija mjesečno prikupi na ime pristojbe), kao i iz dijela prihoda od igara na sreću.

137.26  Usvojiti  Nacionalni  program za zaštitu i promicanje ljudskih prava (Litva);

Vidi: 137.25

137.27	 Jačati ljudsko -pravni okvir, izradom i provedbom novog Nacionalnog programa za zaštitu i promicanje ljudskih prava (Australija);

Vidi: 137.25

137.28	  Nastaviti s naporima za usvajanje Nacionalnog programa za zaštitu i promicanje ljudskih prava i Nacionalne politike za ravnopravnost spolova (Etiopija);

Vidi: 137.25 i 137.29

137.29	  Završiti s izradom posljednjeg Nacionalnog Programa za zaštitu i promicanje ljudskih prava i nove Nacionalne politike za ravnopravnost spolova (Gruzija);

Vidi: 137.25

Nacionalni plan za ravnopravnost spolova, do 2027. s pripadajućim Akcijskim planom, do 2024., usvojen je 2023. Sadrži 7 posebnih ciljeva (s 33 mjere) čiji su nositelji uglavnom TDU: 1. Promicanje ljudskih prava žena i rodne ravnopravnosti; 2. Unaprijediti položaj žena na tržištu rada; 3. Suzbijanje nasilja nad ženama; 4. Učiniti obrazovanje rodno osjetljivijim; 5. Unaprijediti položaj žena na mjestima političkog i javnog odlučivanja; 6. Uvođenje načela ravnopravnosti spolova u javne politike; 7. Promicanje ravnopravnosti spolova u okviru međunarodne politike i suradnje. Komplementaran je s prioritetima međunarodnih dokumenata: Strategije za rodnu ravnopravnost Europske komisije, 2020. - 2025. te Strategije za ravnopravnost spolova Vijeća Europe, 2018. - 2023., a podupire i Ciljeve održivog razvoja UN-a (podcilj 5: ravnopravnost spolova). Redefinirao je nacionalne prioritete sukladno trenutnim društvenim i političkim okolnostima i daljnjim izazovima u uspostavljanju ravnopravnosti spolova te se njegovom implementacijom očekuje daljnji iskorak u postizanju  boljih rezultata.

Također, ravnopravnost spolova je u Nacionalnoj razvojnoj strategiji, do 2030. horizontalni prioritet te će se sve javne politike i prioriteti provoditi s ciljem uspostavljanja ravnopravnosti i promicanja jednakih mogućnosti. 

137.30	 Nastaviti s naporima glede Nacionalnog plana za ravnopravnost spolova (Albanija);

Vidi: 137.29

137.31	 Ubrzati proces usvajanja Nacionalne politike za ravnopravnost spolova (Azerbajdžan); 

Vidi: 137.29

137.32	  Osigurati brzu provedbu Nacionalne politike za ravnopravnost spolova, uključujući mjere za smanjenje jaza u plaćama između muškaraca i žena i ukloniti diskriminaciju na poslu na osnovi trudnoće ili materinstva (Izrael);

S ciljem učinkovite provedbe usvojenog strateškog okvira za provedbu politike ravnopravnosti spolova, Ured za ravnopravnost spolova (URS) je u rujnu 2023. osnovao Međuresornu radnu skupinu za praćenje provedbe Nacionalnog plana  za ravnopravnost spolova do 2027. i Akcijskog plana za provedbu Nacionalnog plana do 2024., što će omogućiti  prikupljanje podataka o provedbi definiranih posebnih ciljeva kao i rezultata provedbe planiranih mjera.

Također, sukladno čl. 11. Zakona o ravnopravnosti spolova TDU i pravne osobe u pretežitom vlasništvu države obvezni su primjenjivati posebne mjere i donijeti planove djelovanja za promicanje i uspostavljanje ravnopravnosti spolova. Suradnjom u njihovoj izradi i stručnim savjetima, Ured pomaže postići veću rodnu osjetljivost u javnim politikama. 

Vidi: 137.114 - jaz u plaćama 

Trenutno je u procesu donošenja novi Zakon o plaćama u državnoj službi i javnim službama kojim se uvodi novi sustav plaća i vrednovanja rada u državnoj službi prema modelu jednaka plaća za jednaki rad. Ovim se Zakonom u hrvatsko zakonodavstvo preuzimaju Direktive Vijeća EU o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada, o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja na radu trudnih radnica te radnica koje su nedavno rodile ili doje te o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi.

Postoje brojni primjeri kako se postižu bolji standardi u borbi protiv diskriminacije na poslu vezano za trudnoću i materinstvo. Primjerice Ministarstvo vanjskih i europskih poslova je upravo uskladilo svoj podzakonski akt kako bi omogućilo ženama kontinuitet napredovanja u službi bez obzira na korištenje dopusta.

137.33	  Usvojiti i provesti novi Nacionalni plan za ravnopravnost spolova  na način da se nastavi s daljnjim napretkom u suzbijanju rodno utemeljene diskriminacije i rodno utemeljenog nasilja (Španjolska);

Vidi: 137.29

137.34	  Razmotriti konsolidaciju izbornog zakonodavstva kroz jedinstveni izborni zakon (Ukrajina);

Spajanje postojećih izbornih zakona u jedinstveni izborni zakon ne bi doprinijelo poboljšanju ni konsolidaciji izbornog zakonodavstva. Izborna pravila razlikuju se s obzirom na vrstu izbora koji se provode te su uređena posebnim zakonima: Zakonom o izboru Predsjednika Republike Hrvatske, Zakonom o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, Zakonom o izboru članova iz Republike Hrvatske u Europski parlament, Zakonom o lokalnim izborima, Zakonom o pravu državljana drugih država članica EU u izborima za predstavnička tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave (dalje u tekstu: JLP(R)S). S obzirom na prava nacionalnih manjina zajamčena Ustavom Republike Hrvatske (dalje u tekstu: Ustav) u izborima za pojedina tijela ta prava se ostvaruju na različit način.

Izborno zakonodavstvo odražava Ustavom definirane odnose među nositeljima i tijelima državne vlasti, kao i Ustavom zajamčeno pravo na lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu. Sadržano je u više zakona te respektira bitno različite nadležnosti nositelja vlasti (Hrvatskoga sabora, Predsjednika Republike Hrvatske, Vlade Republike Hrvatske). Stoga jedinstveni izborni zakon ne može regulirati četiri bitno različite vrste političkih izbora u kontekstu različitih političkih i društvenih ciljeva te nadležnosti onih koji se biraju (državni dužnosnici, članovi predstavničkih tijela JLP(R)S, članovi Europskog parlamenta).

137.35  Usvojiti otvoreni proces utemeljen na zaslugama prilikom selekcije nacionalnih kandidata za izbore za UN ugovorna tijela (Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverna Irska);

Kandidati se biraju se temelju njihovog dosadašnjeg stručnog iskustva i nepristranosti u odnosu na obavljanje drugih dužnosti te moralnih kriterija.

137.125   Posvetiti više pozornosti prema najosjetljivijim skupinama, između ostalog uključujući djecu i mlade, starije i umirovljenike i nezaposlene u nacionalnim strategijama za borbu protiv siromaštva i isključenosti (Kuba); 

U skladu s EU višegodišnjim financijskim okvirom za proračunsko razdoblje, 2021.-2027., Vlada je definirala niz mjera i aktivnosti za reformske procesa u okviru sustava socijalne skrbi, a koji su primarno usmjereni na smanjenje siromaštva i socijalne isključenosti. Donesen je novi Zakon o socijalnoj skrbi, koji obuhvaća kategorije u preporuci te su donesene izmjene Zakona o udomiteljstvu, itd. U provedbu reformskih procesa uključeni su različitih dionici na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini (TDU, agencije i zavodi, JLP(R)S, pružatelji usluga, OCD, itd.).

Također, tijekom 2021. i 2022. usvojeni su ključni dokumenti na ovom području:

a)  Nacionalni plan borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti, 2021.-2027. i pripadajući Akcijski plan, 2021.-2024. kojim su predložene mjere (i osigurana sredstva) u području zdravstva, odgoja i obrazovanja, socijalne skrbi, mirovinskog sustava, stambenog zbrinjavanja, regionalnog razvoja te razvoja civilnog društva;

b) Nacionalni plan izjednačavanja mogućnosti za osobe s invaliditetom, 2021.-2027. i pripadajući Akcijski plan, 2021.-2024., kojim su predložene mjere (i osigurana sredstva) za zaštitu i promicanje prava osoba s invaliditetom, sukladno Konvenciji o pravima osoba s invaliditetom;

c) Nacionalni plan razvoja socijalnih usluga, 2021.-2027. i pripadajući Akcijski plan, 2021.-2024. kojim su predložene mjere (i osigurana sredstva) za regionalnu ravnomjernost i dostupnost te kvalitetu socijalnih usluga, kao i razvoj inovativnih socijalnih usluga;

d)  Nacionalni plan za prava djece, 2022.-2026. i pripadajući Akcijski plan 2022.-2024.;

e) Nacionalni plan za suzbijanje seksualnog nasilja i seksualnog uznemiravanja, do 2027. te pripadajući Akcijski plan, do 2024.;

f) Nacionalni plan oporavka i otpornosti, 2021.-2026. koji sadrži reformske mjere za unaprjeđenje sustava socijalnih naknada, razvoj nove usluge socijalnog mentorstva te podršku procesu deinsitucionalizacije i transformacije ustanova/pružatelja socijalnih usluga; dok je

g) Nacionalni plan zaštite od nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, do 2028. u izradi te se temelji se na tzv. Istanbulskoj konvenciji (Republika Hrvatska je stranka).

137.126 Poduzeti dodatne mjere kako bi se svima zajamčio pristup pristojnom stanovanju (Dominikanska Republika);	

Pristup stanovanju dio je strateških dokumenata: Nacionalnog plana borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti, 2021.-2027 koji sadrži Poseban cilj 4: Unaprijediti životne prilike osoba u riziku od siromaštva i socijalne isključenosti te pripadajućeg Akcijskog plana 2021.-2024. s mjerom: Stvaranje poticajnog okruženja za ostanak i poboljšanje životnih uvjeta mladih i obitelji.

Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje, definiranim programom stambenog zbrinjavanja i stvaranjem poticajnog okružja za ostanak i stvaranje boljih uvjeta života, posebice za mlade i obitelji, doprinosi demografskoj revitalizaciji i smanjenju negativnih demografskih trendova. Programom se prevenira rizik od siromaštva i socijalne isključenosti, smanjuje opterećenje troškovima stanovanja te doprinosi ravnomjernom regionalnom razvoju i decentralizaciji  i suradnji s JLP(R)S i TDU. Cilj je poboljšavati uvjete stanovanja i zadržavati mlade obitelji i drugo stanovništvo na potpomognutim područjima i područjima posebne državne skrbi. Također, Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova EU provodi Program za poboljšanje infrastrukture na područjima naseljenim pripadnicima nacionalnih manjina radi pružanja pomoći lokalnim zajednicama na kojima povijesno žive, a koja su demografski, ekonomski ili socijalno oslabljena i ispod prosjeka nacionalne razvijenosti. 

Za unaprjeđenje uvjeta stanovanja romske nacionalne manjine poduzimaju se ciljane mjere: 

-  u okviru provedbe Operativnih programa za nacionalne manjine, Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje, od 2019. donosi Godišnji program unapređenja životnih uvjeta pripadnika romske nacionalne manjine (dodjela materijala za obnovu kuća i kućanskih aparata te opreme za kuhinje i kupaonice; ugradnja stolarije i podova);

- Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova EU provodi Program za unaprjeđenje infrastrukture na područjima naseljenim pripadnicima romske nacionalne manjine; 

-  Ministarstvo prostornoga uređenja, graditeljstva i državne imovine, redovito raspisuje javne pozive za prostorno uređenje područja naseljenih Romima (što uključuje izradu dokumentacije te idejnog i glavnog projekta);

- Povjerenstvo Vlade Republike Hrvatske za praćenje provedbe Nacionalnog plana za uključivanje Roma, 2021.-2027. ULJPPNM prema Kriterijima koje je usvojilo raspoređuje jednokratne financijske pomoći (primjerice za naknadu šteta od elementarnih nepogoda, poboljšanje uvjeta stanovanja itd.).

137.127  Osigurati u skladu s pravom pristup sustavu zaštite mentalnog zdravlja u cijeloj zemlji (Malezija);

Usvojen je Strateški okvir razvoja mentalnog zdravlja, do 2030., s ciljem uspostave dugoročnih ciljeva za unaprjeđenje postojećih i razvoj novih modela zaštite mentalnog zdravlja, kako bi se smanjila pojava psihičkih poremećaja i invalidnosti te povećala dostupnost skrbi na cijelom teritoriju. U planu je donošenje: Akcijskog plana za unaprjeđenje mentalnog zdravlja, prevenciju, rano otkrivanje i liječenje mentalnih poremećaja; Akcijskog plana za zaštitu mentalnog zdravlja djece i mladih; Akcijskog plana za implementaciju sustava zaštite mentalnog zdravlja u zajednici; te Akcijskog plana za skrb osoba s demencijom. U veljači 2023. donesena je Nacionalna strategija djelovanja u području ovisnosti, do 2030. koja definira prioritete, ciljeve i mjere u borbi protiv konzumacije alkohola, duhana i droga, kao i kockanja te prekomjernog korištenja interneta. 

Prepoznajući mentalno zdravlje kao jedan od javnozdravstvenih prioriteta tijekom epidemije bolesti COVID-19, intenzivirani su procesi donošenja dokumenata za unaprjeđenje njegove zaštite. Ministarstvo zdravstva će kroz Mrežu javne zdravstvene službe omogućiti ugovaranje kliničkih psihologa i psihologa za rad u domovima zdravlja te je pokrenulo Program osnaživanja mentalnog zdravlja u županijskim domovima zdravlja radi osiguravanja veće dostupnosti zaštite mentalnog zdravlja (psiholoških timova - bez uputnice). Izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti osiguran je temelj za osnivanje mobilnih timova u okviru psihijatrijske djelatnosti na primarnoj, sekundarnoj i tercijarnoj razini zdravstvene zaštite kao i dispanzera za zaštitu mentalnog zdravlja na razini primarne zdravstvene zaštite.

Dodijeljena su bespovratna sredstva osnovnim i srednjim školama (905.900 EUR) za nabavu psohodijagnostičkih sredstava za psihološku procjenu teškoća mentalnog zdravlja. Cilj je ustanoviti probleme u što ranijoj fazi i osigurati pravovremenu psihološku pomoć učenicima.  

Godišnje se provodi oko 300 programa prevencije ovisnosti, većina u odgojno-obrazovnom sustavu. Kontinuirano se održavaju edukacije „Razvoj programa u području problema ovisnosti“, za: predstavnike službi za zaštitu mentalnog zdravlja i prevenciju ovisnosti županijskih zavoda za javno zdravstvo, predstavnike udruga i terapijskih zajednica, djelatnike odgojno-obrazovnih ustanova. Od 2019. do 2023. organizirano je 9 edukacija te je Hrvatski zavod za javno zdravstvo (HZJZ) izradio Evaluacijski priručnik za praktičare u području prevencije ovisnosti.

Uspostavljena je suradnja između HZJZ, Agencije za odgoj i obrazovanje i Ministarstva znanosti i obrazovanja na provedbi znanstveno utemeljenog i učinkovitog programa u kontekstu prevencije ovisnosti od alkohola i droge „Imam stav - Unplugged“ (2019.). Educirano je 12 trenera koji su 2021. educirali stručne suradnike i učitelje u 20 osnovnih škola Zagrebačke županije. Priprema se projekt za škole Istarske županije, te je moguće i širenje na druge županije.

Pri HZJZ, od 2019. djeluju povjerenstva za procjenu kvalitete projekata za smanjenje ovisnosti kako u širem okruženju tako i u domovima socijalne skrbi koji brinu o ovisnicima. Izrađen je i Protokol suradnje između zdravstvenog, socijalnog i kaznenog sustava te se revidiraju Smjernice za psihosocijalni tretman ovisnosti u zdravstvenom, socijalnom i zatvorskom sustavu.

U 2022. održane su regionalne radionice o planiranju, praćenju i evaluaciji psihosocijalnog tretmana ovisnosti te je educirano 70 predstavnika iz sustava zdravstva i socijalne skrbi te zatvorskog i probacijskog sustava kao i predstavnika terapijskih zajednica. U sklopu 2Projekta resocijalizacije ovisnika o drogama“ provode se programi oporavka i rehabilitacije u cilju uspješne apstinencije i socijalne integracije. HZJZ je sudjelovao u projektu Vijeća Europe „Djeca čiji roditelji konzumiraju droge: preliminarna procjena i prijedlozi“, s ciljem doprinosa budućoj Strategiji za prava djece VE. Održan je i Okrugli stol „Žene s problemom ovisnosti“ (2022.) o izazovima u provedbi programa tretmana i rehabilitacije, posebno trudnica i žena s malom djecom. U sklopu  programa “PoMoZiDa“ napravljena su dva priručnika (za učitelje i za provedbu), kreirana online edukacijska platforma, osigurani materijali zavodima za javno zdravstvo za provedbu trodnevnih radionica s odgojno-obrazovnim djelatnicima.

137.160   Poduzeti odgovarajuće mjere kako bi se ženama zajamčio pristup legalnom i sigurnom pobačaju kako, primjerice, odbijanje liječnika da izvrše pobačaj na temelju vjerskih uvjerenja ne bi ograničilo pravo žena na seksualno i reproduktivno zdravlje, te da postupak bude obuhvaćen nacionalnim sustavom socijalnog osiguranja i / ili njegovi troškovi pristupačni svim ženama, bez obzira na njihovu socio-ekonomsku situaciju (Španjolska);

U bolničkim zdravstvenim ustanovama koje obavljaju djelatnost ginekologije i opstetricije osigurano je ostvarivanje prava na prekid trudnoće na zahtjev pacijentice u skladu sa Zakonom o zdravstvenim mjerama za ostvarivanje prava na slobodno odlučivanje o rađanju djece, te je postupak prekida trudnoće kontinuirano dostupan. U zdravstvenim ustanovama u kojima su doktori medicine specijalisti ginekologije i opstetricije uložili priziv savjesti u slučaju prekida trudnoće na zahtjev pacijentice, ostvarivanje prava na prekid trudnoće zdravstvene ustanove osiguravaju putem ugovora s djelatnicima koji nisu njihovi zaposlenici ili suradnjom s drugom zdravstvenom ustanovom. Pri tome su jasno definirane upute: ginekolog koji je izrazio priziv savjesti obvezan je izvijestiti pacijenticu i navedeno dokumentirati u specijalističkom nalazu i bolničkoj dokumentaciji te pacijenticu uputiti drugom ginekologu u toj zdravstvenoj ustanovi. No, ukoliko ravnatelj zdravstvene ustanove ne može osigurati provođenje postupka prekida trudnoće s njenim zaposlenicima, u obvezi je angažirati vanjskog liječnika, odnosno uputiti pacijenticu u drugu najbližu zdravstvenu ustanovu u kojoj je prekid trudnoće moguće obaviti. 

137.111  Osnažiti politike za podršku obitelji kao temeljnoj i prirodnoj jedinici društva (Egipat);

Novim Zakonom o socijalnoj skrbi ostvareni su uvjeti za unaprjeđenje institucionalnog okvira te je kao javna ustanova osnovan Hrvatski zavod za socijalni rad (HZSR) sa središnjom službom i područnim jedinicama (ukupno 21) te kao samostalan javna ustanova Obiteljski centar. Cilj osnivanja Obiteljskog centra je jačanje i širenje usluga za obitelji u riziku koje su već u tretmanu područnih jedinica HZSR uz daljnji razvoj preventivnih programa i usluga za djecu, mlade i obitelji. Pružaju se i nove usluge psihosocijalnog savjetovanja i tretmana za osobe u riziku od nasilničkog ponašanja, te se kontinuirano provode: preventivni programi, individualno i grupno savjetovanje, psihosocijalni tretman za prevenciju nasilja u obitelji, obiteljska medijacija, edukacije potencijalnih posvojitelja i roditelja za uspješnije roditeljstvo. Kroz područne službe u sjedištu županije, usluge na lokalnoj razini postaju dostupne obiteljima u riziku, što je važno radi prevencije institucionalizacije djece. Usluge se provode u suradnji sa zajednicom i uvažavajući specifične potrebe sredine. 

Sustav zaštite djece uključuje i razvoj socijalnih usluga namijenjenih podršci obiteljima s ciljem smanjenja razvojnih rizika djeteta i posljedično izdvajanja iz obitelji. U tom smislu, razvija se i širi niz usluga kao što su boravak, psihosocijalna podrška i psihosocijalno savjetovanje.

I nadalje će se ulagati u razvoj i širenje usluga usmjerenih: (i) prema djeci koja moraju biti izdvojena iz obitelji (do sedme godine života razvijat će se izvaninstitucijske usluge u cilju smanjenja njihovog broja u domovima socijalne skrbi); (ii) prema djeci za koju nije moguć povratak u biološku obitelj zbog ugroze života, zdravlja i sigurnosti (potiče se posvojenja djeteta); (iii) na osnaživanje, educiranje i superviziranje stručnih radnika HZSR.

137.128  Poduzeti potrebne korake za osiguravanje prava na obrazovanje svima bez obzira na status osobe (Azerbajdžan);

Kontinuirano se implementira zajamčeno pravo na obrazovanje koje je svakome dostupno, pod jednakim uvjetima i u skladu s njegovim sposobnostima. Obvezno obrazovanje besplatno je za svakoga u skladu sa zakonom.

137.67	 Nastaviti s naporima za jačanjem anti - korupcijskih mehanizama (Libija);

Nastavlja se edukacija kako bi se osnažila vladavina prava i borba protiv korupcije. Uz kontinuiranu provedbu i nadogradnju antikorupcijskih mjera, cilj je stvaranje novih sustavnih rješenja koja će podići svijest o štetnosti korupcije. Ustrojeni su: (i) Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta (USKOK) kao posebno državno odvjetništvo zaduženo za progon kaznenih djela korupcije i organiziranog kriminaliteta, nadležno za cijeli teritorij; (ii) posebni sudski odjeli za postupanje u kaznenim djelima korupcije i organiziranog kriminaliteta pri Županijskim sudovima u Zagrebu, Splitu, Rijeci i Osijeku; (iii) Policijski nacionalni ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta (PNUSKOK) unutar Uprave kriminalističke policije MUP-a. 

Uz tijela koja djeluju u području represije, djeluju i druga u područjima prevencije korupcije i formiranja antikorupcijske politike, kao što su: (i) Ministarstvo pravosuđa i uprave (MPU) kao središnje tijelo (koordinira izradu, provedbu i nadzor nad provedbom nacionalnih strateških i provedbenih dokumenata i surađuje s tijelima nadležnim za nadzor te izrađuje propise); (ii) tijela na pojedinim područjima: Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa, Povjerenik za informiranje i Pučka pravobraniteljica; (iii) tijela koja imaju antikorupcijski učinak: Državno izborno povjerenstvo, Državna komisija za javnu nabavu, Državni ured za reviziju.
Glede unaprjeđenja zakonodavstva slijede: (i) izmjene Zakona o USKOK-u, koje će doprinijeti učinkovitosti postupaka i poštivanju razumnog roka; (ii) donošenje Zakona o lobiranju koji će regulirati lobističke aktivnosti u skladu s najvišim etičkim standardima, utemeljenim na standardima VE, preporukama OECD-a i praksi EU država koje su ozakonile lobističke aktivnosti. Uredit će se ustroj, sadržaj i način vođenja registra lobista, obveza izvještavanja o lobiranju, sankcije za povredu zakona, itd.

Nacionalni plan za oporavak i otpornost, 2021.-2016., predviđa: (i) provedbu nacionalne antikorupcijske kampanje radi podizanja svijesti o štetnosti, nužnosti sprječavanja i suzbijanja te prijavljivanja korupcije; (ii) razvijanje informacijske platforme za poboljšanje koordinacije nadležnih tijela i informiranje građana o zakonodavstvu; (iii) unapređenje korporativnog upravljanja u trgovačkim društvima u većinskom vlasništvu JLP(R)S za ta društva. 

Na međunarodnoj razini, Hrvatska sudjeluje u aktivnostima UN-a, EU-a, VE, OECD-a. U postupku su pregovori za pristupanje OECD-u te se priprema i pristupanje OECD-ovoj Konvenciji za borbu protiv podmićivanja stranih javnih dužnosnika u međunarodnim poslovnim transakcijama kao i istoimenoj radnoj skupini koja prati provedbu Konvencije.

137.66	  Nastaviti s prioritiziranjem suzbijanja korupcije, uključujući na najvišoj razini vlade – u skladu s izvješćem GRECO-a, Grupe država protiv korupcije Vijeća Europe (Norveška);

Hrvatska je aktivna u GRECO-u te trenutno provodi preporuke iz petog kruga evaluacije s naglaskom na prevenciju korupcije i jačanje integriteta na središnjoj razini izvršne vlasti i kod nadležnih tijela.

Nova Strategija sprječavanja korupcije, 2021.-2030. prepoznaje prioritetna područja za daljnji razvoj i jačanje antikorupcijskog mehanizma, te prateći Akcijski plan 2022.-2024. sadržava 206 aktivnosti. Novi Zakon o sprječavanju sukoba interesa (2021.) proširuje zadaće Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa na nove obveznike te uspostavlja nove mehanizme za sprječavanje potencijalnih ali i praćenje realiziranih sukoba interesa. Propisane su nove dužnosti obveznika kao što su deklariranje sukoba interesa, zabrana sudjelovanja u odlučivanju te pooštrene sankcije.  

Doneseni su i: Kodeks ponašanja državnih dužnosnika u tijelima izvršne vlasti (2022.) te (uspostavljeno je Vijeće za provedbu Kodeksa koje promiče etička načela), Kodeks o etičkom djelovanju zastupnika u Hrvatskom saboru (2022.) te kodeksi ponašanja gotovo svih predstavničkih tijela lokalne i područne (regionalne) samouprave. Također, izmjenama Zakona o Vladi Republike Hrvatske unaprjeđen je pravni okvir za preventivno anti-koruptivno djelovanje, osnažen javni integritet članova Vlade te ojačani mehanizmi za upravljanje sukobom interesa za osobe koje obavljaju savjetničke poslove u Vladi, a za članove Vlade ukinut je imunitet od kaznenog progona za koruptivna kaznena djela. Dodatno, u pripremi je Zakon o lobiranju kojim je planirano regulirati lobističke aktivnosti u skladu s najvišim etičkim standardima osiguravajući pritom transparentnost u radu lobista. Također izmjene Zakona o pravu na pristup informacijama (2022.) imaju za cilj poboljšanje i usklađivanja prakse u pogledu zahtjeva za pristup informacijama.
Vidi: 137.23 - Zakon za zaštiti prijavitelja nepravilnosti

137.68  Pojačati nadzor nad radom hrvatskih tvrtki koje posluju u inozemstvu u odnosu na bilo kakav negativan utjecaj njihovih aktivnosti na uživanje ljudskih prava, posebice u područjima konflikta, gdje je povećan rizik od kršenja ljudskih prava (Palestina);  

Zaštita ljudskih prava jedan je od glavnih vanjskopolitičkih ciljeva Republike Hrvatske, što je posebno vidljivo u multilateralnom okruženju. Stoga, Hrvatska nastavno i na svoj nacionalni okvir, i u međunarodnom kontekstu poseban značaj pridaje zaštiti ljudskih prava radnika kao i poštivanju propisa države u kojoj hrvatske tvrtke posluju.
Hrvatska aktivno sudjeluje u raspravama UN Vijeća za ljudska prava te ističe svoju podršku glede objave baze podataka OHCHR-a, 30. lipnja 2023. (provedba Rezolucije 31/36 iz 2016.) koja se odnosi na poduzeća koja pomažu izraelska naseljavanja na okupiranom palestinskom teritoriju, a kojom se snaži nadzor nad djelovanjem uključenih poslovnih subjekata.
			Klimatske promjene

137.69	   Intenzivirati napore za razvoj i jačanje nužnog zakonodavnog okvira koji adresira među-sektorske izazove u okolišu, uključujući prilagodbu klimatskim  promjenama i njihovo ublažavanje (Fidži);

S obzirom na klimatske trendove napori se intenziviraju, jača se infrastruktura i donose prateći propisi, kao i dokumenti koji ujedno i već integriraju određene dosege na ovom području.

Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja (MINGOR) osnovalo je posebnu Upravu za klimatske aktivnosti da koordinira politike ublaženja i prilagodbe klimatskim promjenama na nacionalnoj razini i među sektorima. Uprava izrađuje propise i nacionalne strateške dokumente te periodična nacionalna izvješća o provedbi klimatske politike i mjera koja se podnose prema UNFCCC (Okvirna konvencija o klimatskim promjenama) i EU. 

Zakon o klimatskim promjenama i zaštiti ozonskog sloja definira nadležnosti i odgovornosti za vođenje politike prilagodbe klimatskim promjenama, izradu strateških i planskih dokumenata i izvješćivanja o provedenim mjerama. Na toj osnovi je 2020. izrađena Strategija prilagodbe klimatskim promjenama Republike Hrvatske do 2040. s pogledom na 2070., kojom se procjenjuje promjena klime u tom razdoblju kao i njen mogući utjecaj na prirodu i društvo. Proces izrade bio je uključiv i transparentan, te su poduzete ekstenzivne dvogodišnje konzultacije sa svim dionicima - od znanstvenika i sektorskih stručnjaka, JLP(R)S i OCD do medija. Sadrži ukupno 83 mjere prilagodbe. Vizija Strategije je postizanje otpornosti Hrvatske, smanjivanjem ranjivosti prirodnih sustava i društva kao i jačanjem sposobnosti oporavka od nepovoljnih učinka klimatskih promjena. U Strategiji je prikazana ranjivost sektora na klimatske promjene: vodni sektor, poljoprivredu, šumarstvo, ribarstvo, bioraznolikost, energetiku, turizam i zdravlje te međusektorskih područja (prostorno planiranje i uređenje te upravljanje rizicima). 

Zakon propisuje da se razmatranja o ublaženju i prilagodbi klimatskim promjenama trebaju integrirati u sve relevantne propise i dokumente Vlade i Hrvatskog sabora i u sve razvojne i prostorno planske dokumente JLP(R)S koji moraju biti usklađeni s načelima, ciljevima, i mjerama Strategije. Zakonska obveza je da se klimatske promjene razmatraju i u postupcima strateške procjene utjecaja na okoliš i postupcima procjene utjecaja zahvata na okoliš.

Također je 2021. donesena Strategija niskougljičnog razvoja RH do 2030. s pogledom na 2050. s ciljem postizanja održivog razvoja i gospodarskog rasta uz manju potrošnju energije i više korištenja obnovljivih izvora energije. Provedbom mjera svih sektora gospodarstva (energetika, promet, industrija, gospodarenje otpadom, poljoprivreda, turizam) ulaže se u niskougljično gospodarstvo, otvaraju nova radna mjesta, povećava sigurnost opskrbe energijom i smanjuje ovisnost o uvozu te doprinosi poboljšanju kvalitete života zbog smanjenja onečišćenja zraka.

Donesen je i Integrirani nacionalni energetski i klimatski plan za RH, 2021. - 2030. (NECP) za planiranje i praćenje energetskih i klimatskih ciljeva na jedinstvenom europskom energetskom tržištu. Sadrži konkretne mjere za ključne sektore koji emitiraju stakleničke plinove.

137.70	   Osigurati da su žene, djeca i osobe s invaliditetom i starosjedioci i lokalne zajednice u punom smislu uključene u razvoj i provedbu klimatskih promjena i politike za smanjenje rizika od katastrofa (Fidži);

Javnost se, uključujući sve navedene kategorije, kroz Strategiju prilagodbe klimatskim promjenama Republike Hrvatske do 2040. s pogledom na 2070., osvješćuje o relevantnosti klimatskih promjena kao i o nužnosti integriranja koncepta prilagodbe klimatskim promjenama u postojeće i nove politike dok se znanstvenici potiču na nova rješenja. Također se, kroz postupak savjetovanja sa zainteresiranom javnošću u postupcima donošenja zakona, zauzimaju stajališta od interesa za opću dobrobit i na ovom području. Vlada vodi mrežnu stranicu o savjetovanju s uputama te kroz godišnja izvješća prati kako TDU provode ovaj proces. 

Uz to, Hrvatska kao stranka UNECE Konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u donošenju odluka i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša (tzv. Aarhuška konvencija) primjenjuje visoke standarde okolišne demokracije. Kroz redovita izvješća dostupna javnosti,  prati se napredak u uklanjanju prepreka, kao i uključivanje svih dionika i JLP(R)S u provedbu zaštite okoliša i politike klimatskih promjena. 

137.71	  Poduzimati konkretne i održive mjere za suzbijanje negativnih učinaka klimatskih promjena (Haiti);

Uprava za klimatske aktivnosti u MINGOR-u provodi mjere vezane za prilagodbu klimatskim promjenama te vodi mrežnu stranicu o informacijama, utjecaju i rizicima od klimatskih promjena i primjerima prakse, a izradila je i program izobrazbe o klimatskim promjenama za donositelje odluka i zaposlenike TDU (provodi Državna škola za javnu upravu). 

Također, plan je osnovati nacionalnu mrežu stručnjaka za prilagodbu klimatskim promjenama koji će pomoći JLP(R)S u provedbi rješenja za jačanje otpornosti, te osnaživati uključivanje znanstvenika u kreiranje rješenja za prilagodbu. Financiraju se i projekti u koje su, uz znanstvenike, uključene i JLP(R)S - rezultati su predstavljeni na Konferenciji o ulozi znanosti u davanju rješenja za prilagodbu klimatskim promjenama, 2023. 

Županije, Grad Zagreb i veliki gradovi imaju obvezu usvojiti program za ublažavanja i prilagodbu klimatskim promjenama i zaštitu ozonskog sloja s prioritetnim mjerama, a čija izrada se financira iz Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Uz to, sve više gradova i općina pristupa Europskom sporazumu gradonačelnika za klimu i energiju te izrađuje akcijske planove održivog energetskog razvoja i prilagodbe klimatskim promjenama (SECAP).

Također sektorske politike uključuju ulaganja u mjere zaštite od poplava i od požara te u mjere razvoja zelene infrastrukture u urbanim cjelinama. 

Radi se i na modernizaciji Državnog meteorološkog zavoda i nacionalne meteorološke mreže kako bi se povećao broj i kvaliteta podataka važnih za meteorološke analize, te se planira nastaviti ulaganje i jačanje kapaciteta za praćenje i procjenu klimatskih promjena kako bi se stvorili preduvjeti za brže i pametnije ulaganje za prilagodbu klimatski promjena. Izrađeno je klimatsko modeliranje s dva scenarija koncentracije stakleničkih plinova, za dva vremenska razdoblja (do 2040. i 2070.) i za dvije prostorne rezolucije za Hrvatsku (12,5 i 50 km). Rezultati pokazuju porast temperature zraka u Hrvatskoj (jače zagrijavanje Mediteranskog bazena) uz procjenu daljnjeg porasta od 1,3 - 1,5 °C do 2040., odnosno 2,2 - 2,5 °C do 2070. 
 
	Nediskriminacija, zločin iz mržnje i govor mržnje

137.60   Dodatno jačati napore za osiguranje usklađenosti kaznenog, građanskog i upravnog zakonodavstva s Općom preporukom Europske komisije protiv rasizma i nesnošljivosti br. 7 o nacionalnom zakonodavstvu za suzbijanje, rasizma i rasne diskriminacije (Norveška);

Prilagodba je kontinuirana. Odredbe Kaznenog zakona (dalje: KZ) odgovaraju ECRI preporuci te su upućena objašnjenja ECRI-u: vezano za uključivanje sadržaja o “poticanju na diskriminaciju u KZ”, ukazano je na postojeću uključenost; glede “sankcioniranja ideologije, superiornosti na temelju rase, boje kože, jezika, vjere, nacionalnosti ili nacionalnog ili etničkog podrijetla”, pojašnjeno je da se lakši oblici nezakonitog ponašanja sankcioniraju prema Zakonu o prekršajima protiv javnog reda i mira i Zakonu o sprječavanju nereda na sportskim natjecanjima, a ozbiljna djela kaznenim zakonodavstvom, posebice čl. 325. KZ-a (javno poticanje na nasilje i mržnju), te drugim odredbama KZ koja sadrže referencu na mržnju. U odnosu na komentar da „čl. 325. st 1. KZ ne pokriva proizvodnju i pohranjivanje rasističkih materijala”, argumentirano je kako se unatoč nepostojanju eksplicitne inkriminacije, navedeno može tumačiti kao pomaganje u izvršenju kaznenog djela (čl. 38.) ili pomoć počinitelju nakon počinjenja (čl. 303.).

Vidi: 137.188 radna definicija antiromskog rasizma

137.62	  Usvojiti mjere za nastavak djelovanja prema Antidiskriminacijskom akcijskom planu, uključujući kampanje podizanja svijesti za opću javnost, obuku za državne službenike i dužnosnike i procesuiranje govora mržnje i zločina iz mržnje (Izrael);

Vidi: 137.25 i 137.61

Nastavno na usvojene ključne dokumente redovito se provode edukacije - u 2021.,ULJPPNM je organizirao dvije on-line edukacije za poslodavce i sindikate radi upoznavanja s anti-diskriminacijskim zakonodavstvom, pojavama diskriminacije kod zapošljavanja te primjerima dobre prakse u promicanju jednakosti. Početkom 2023. započela je on-line edukacija za socijalne radnike 

Trenutno, u okviru nove financijske perspektive iz ESF+ fonda, planirano je financiranje aktivnosti, kao što su: izrada alata za praćenje i suzbijanje diskriminacije, govora mržnje i zločina iz mržnje; provedba edukacija i stručnih skupova, istraživanja i evaluacija; podizanje razine svijesti javnosti o diskriminaciji. Podupirat će se i rad OCD-a i obrazovnih institucija te znanstvenih organizacija na nediskriminaciji kao i djelovanje na lokalnoj razini.

137.57	  Udvostručiti napore u punoj i učinkovitoj provedbi planova i strategija za suzbijanju diskriminacije, nesnošljivosti  i zločina iz mržnje, uključujući kroz pojačanu obuku nositelja dužnosti, posebice službenika za provedbu zakona (Filipini);

Pravosudna akademija redovito provodi edukaciju o diskriminaciji za svoje ciljne skupine.
Policijska akademija u nastavnim programima na svim razinama obrazovanja, provodi kontinuiranu edukaciju o zaštiti ljudskih prava, načelima jednakosti te zabrani i suzbijanju diskriminacije, slijedom čega su i navedene teme, uključujući i zločin iz mržnje, dio redovitog programa Policijske škole "Josip Jović” i Veleučilišta kriminalistike i javne sigurnosti:

- U Policijskoj školi „Josip Jović”, srednjoškolsko obrazovanje (uključuje nastavni predmet; „Osnove policijskog posla”) godišnje završava preko 50 učenika, dok program za odrasle za zanimanje policajac (pet nastavnih predmeta: „Ustav RH”, “Pravo EU i ljudska prava“; „Policijske ovlasti i primjena“; „Osnove prekršajnog i kaznenog prava“; „Osnove kriminalistike i kriminalističko istraživanje“ i „Psihologija“) završava godišnje između 570 i 760 polaznika.

-  Na Veleučilištu kriminalistike i javne sigurnosti: Stručni studij Kriminalistika s četiri kolegija („Uvod u pravni sustav i ustavno uređenje RH“, „Kriminologija“, „Kriminalistička psihologija” i Kazneno-materijalno pravo“) završava godišnje oko 200 studenata, a Specijalistički stručni studij Kriminalistika (kolegij: „Primijenjena viktimologija“) preko 50 studenata.

137.39	    Dodatno usvojiti anti-diskriminacijske mjere, radi osiguranja punog uživanja ljudskih prava od strane svih (Nigerija);

Vidi: 137.25 i 137.62

137.40	 Poduzeti učinkovite mjere za iskorijenjene rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i drugih oblika nesnošljivosti (Venezuela);
Provedba Nacionalnog plana zaštite i promicanja ljudskih prava i suzbijanje diskriminacije, do 2027. bit će usmjerena na podizanje svijesti o govoru mržnje u javnom prostoru i na suzbijanje diskursa kojim se potiče rasna i etnička diskriminacija i šire dezinformacije. Jedan od prioritetnih ciljeva je „Unaprjeđenje mehanizama suzbijanja zločina iz mržnje te jačanje svijesti o važnosti borbe protiv rasizma, ksenofobije i ostalih oblika nesnošljivosti te poticanje kulture sjećanja na žrtve genocida“. Uporište za djelovanje je i čl. 14. Zakona o elektroničkim medijima, koji: “zabranjuje poticanje, pogodovanje poticanju i širenju mržnje ili diskriminacije u audio i audiovizualnim medijskim uslugama temeljem rasne ili etničke pripadnosti ili boje kože, spola, jezika, vjere, političkog ili drugog uvjerenja, nacionalnog ili socijalnog podrijetla, imovnog stanja, članstva u sindikatu, obrazovanja, društvenog položaja, bračnog ili obiteljskog statusa, dobi, zdravstvenog stanja, invaliditeta, genetskog naslijeđa, rodnog identiteta, izražavanja ili spolne orijentacije, te antisemitizma i ksenofobije, ideja fašističkih, nacionalističkih, komunističkih i drugih totalitarnih režima”.

137.42	 Poduzeti daljnje konkretne korake prema punoj usklađenosti s hrvatskim anti-diskriminacijskim zakonodavstvom za promicanje i zaštitu i socijalno uključivanje svih osjetljivih i manjinskih skupina (Australija);

Zaštita prava te socijalno uključivanje nacionalnih manjina ima posebnu pozornost vlasti. Uz mjere u glavnim sektorskim politikama, kao što su obrazovanje, borba protiv diskriminacije i siromaštva, Vlada je usvojila Operativne programe nacionalnih manjina 2021.- 2024., kao sastavni dio njenog Programa u mandatnom razdoblju do 2024. kojim se u duhu tolerancije i pluralizma te uvažavanja raznolikosti unaprjeđuje manjinska zaštita. Aktivnosti se provode u suradnji s predstavnicima i zastupnicima nacionalnih manjina u Hrvatskome saboru te sukladno Ustavnom zakonu o pravima nacionalnih manjina (dalje: UZPNM) i drugim propisima. Osigurana su znatna sredstva u Državnom proračunu, koja bilježe trend porasta. Primjerice, za provedbu UZPNM: 2020. - 28.673.392 EUR; 2021. - 39.092.672 EUR; 2022. - 52.960.380 EUR, a za provedbu Operativnih program nacionalnih manjina 2020.-2024 (dio Programa Vlade Republike Hrvatske 2020.-2024.); 2021.- 71.688.68 EUR, 2022.- 89.326.908 EUR. 

Ravnopravnosti i smanjenju socijalne isključenosti pridonosi jača politička participacija manjinskih pripadnika, poboljšavanje ravnopravne uporabe jezika i pisma u obrazovanju te ostvarivanje prava na kulturnu autonomiju. Stoga se na lokalnoj/područnoj razini nastavlja s osnaživanjem pristupa sredstvima javnog priopćavanja i korištenja prava na službenu i javnu uporabu manjinskog jezika i pisma. Provodi se analiza funkcioniranja i snaženja kapaciteta vijeća i predstavnika nacionalnih manjina te zamjenika općinskih načelnika, gradonačelnika i župana iz reda pripadnika nacionalnih manjina, dok se manjinski pripadnici, posebice mladi i žene, potiču na ostvarivanje svojih prava. 

137.43	  Jačati nacionalne napore za borbu protiv rasizma i diskriminacije protiv manjina i drugih skupina u osjetljivim situacijama, kao što su izbjeglice i tražitelji azila (Bahami);

Socijalna pravda i vladavina prava najviše su vrednote ustavnog poretka. Socijalna prava su zaštićena Ustavom, a u okviru socijalne skrbi provode se javne politike i mjere radi pružanja jednakih mogućnosti svima, što podrazumijeva rad na suzbijanju diskriminacije i zaštitu osjetljivih skupina od socijalne isključenosti. 

Vidi: 137.42 - nacionalne manjine 

Planom za prava djece 2022.-2026., provode se mjere za suzbijanje diskriminacije djece u riziku od siromaštva i socijalne isključenosti, a koja često imaju otežan pristup ranom odgoju i obrazovanju, kvalitetnom stanovanju i prehrani. Stoga se u međuresornoj suradnji štite djeca u uvjetima siromaštva, djeca s teškoćama u razvoju, djeca žrtve nasilja pri razvodu braka, djeca s kronično bolesnim roditeljima ili s roditeljima u zatvoru i djeca pripadnici nacionalnih manjina.

U izradi je novi Nacionalni plan zaštite od nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, do 2028., kojim će se jačati suzbijanje diskriminacije osjetljivih skupina, posebice žrtava obiteljskog nasilja. U okviru EU projekta „Zaustavimo nasilje nad ženama i u obitelji – za nasilje nema opravdanja“, provode se kampanje osvještavanja. Medijska kampanja “Empatija sada! - za društvo bez nasilja” promiče suzbijanje diskriminacije žrtava nasilja u obitelji i oglašava se na društvenim mrežama.
Nadalje, obilježava se Nacionalni dan borbe protiv nasilja nad ženama (22. rujna) i Međunarodni dan borbe protiv nasilja nad ženama (25. studenoga) te je osnovana Radna skupina za unaprjeđenje zakonodavnog okvira zaštite od nasilja nad ženama i u obitelji (2022.) s predstavnicima akademske zajednice i OCD-a te pravosudnih tijela, MUP-a i MPU-a.  
ULJPPNM u skladu s koordinativnom ulogom (čl. 76. Zakona o međunarodnoj i privremenoj zaštiti) kontinuirano provodi aktivnosti za integraciju osoba kojima je odobrena međunarodna zaštita, a koje osobe često doživljavaju diskriminaciju temeljem rasne ili etničke pripadnosti ili nepoznavanja hrvatskog jezika. Aktivnosti su usmjerene na osnaživanje kapaciteta javne uprave na nacionalnoj i lokalnoj razini u pružanju usluga. U proteklom trogodišnjem razdoblju, ULJPPNM je provodio edukacije za predstavnike JLP(R)S, državljane trećih zemalja, javne službenike i predstavnike OCD u JLP(R)S i stručne djelatnike odgojno-obrazovnih ustanova s ciljem jačanja kapaciteta (korisnika integracijskih mjera, ali i tijela, ustanova i organizacija na lokalnoj razini s ciljem unapređenja međusektorske suradnje i primjene antidiskriminacijskog zakonodavstva i praksi u kreiranju lokalnih politika. Obuhvaćeno je 300 sudionika, iz 10 gradova. Tiskani su letci s informacijama o dostupnim mehanizmima zaštite ljudskih prava i  suzbijanja diskriminacije (engleski, španjolski, francuski, arapski, farsi, paštu, turski, filipinski, ukrajinski, nepalski i hindski jezik). ULJPPNM je uspostavio suradnju s JLP(R)S imenovanjem 18 koordinatora za integraciju na lokalnoj razini, s ciljem formaliziranja suradnje nacionalne i lokalne razine u izradi i praksi integracijskih politika te provedbi prihvata i uključivanja korisnika. U suradnji s predstavnicima JLP(R)S izrađen je i Protokol postupanja prilikom integracije osoba kojima je odobrena međunarodna zaštita.
U listopadu 2023. u Zagrebu je održana konferencija  ''Integracija osoba kojima je odobrena međunarodna zaštita – prijenos dobrih praksi na EU i međunarodnoj razini'' kao platforma za raspravu o različitim perspektivama svih dionika procesa te je objavljena i publikacija. Aktivnosti su  financirane su sredstvima iz Fonda za azil, migracije i integraciju (AMIF). 
137.44	  Poduzimati posebne i učinkovite mjere za  suzbijanje diskriminacije osjetljivih društvenih skupina, kao što su izbjeglice, migranti, manjine i žrtve nasilje u obitelji (Iran);

Vidi: 137.42 - nacionalne manjine

Vidi; 137.43 - osobe kojima je odobrena međunarodna zaštita

137.61	 Poduzimati trajne mjere za suzbijanje rasne diskriminacije i zločina iz mržnje  (Pakistan);

Vidi: 137.62 
Vezano uz zakonodavni okvir, ističe se da je:
- definicija zločina iz mržnje (čl. 87. st. 21. KZ) usklađena s europskim standardima, posebice zahtjevima Okvirne odluke EU 2008/913/PUP, o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije: “Zločin iz mržnje je kazneno djelo počinjeno zbog rasne pripadnosti, boje kože, vjeroispovijesti, nacionalnog ili etničkog podrijetla, jezika, invaliditeta, spola, spolnog opredjeljenja ili rodnog identiteta druge osobe. Takvo postupanje uzet će se kao otegotna okolnost ako ovim Zakonom nije izričito propisano teže kažnjavanje”. Određena djela počinjena iz mržnje predstavljaju teži oblik (stroža kazna). Također, javno poticanje na nasilje i mržnju (čl. 325), KZ sankcionira kao samostalno djelo i kao “delicta communia” (može ga svatko počiniti) te je ono i najčešći oblik govora mržnje. KZ propisuje i kazneno djelo povrede ravnopravnosti (čl.125.), ako temeljem diskriminatornih kriterija dođe do povrede određenih prava, najčešće iz rada;
- u Akcijskom planu za suzbijanje diskriminacije, za 2023. (vidi: 137.25) sadržan poseban cilj: „Unaprjeđenje mehanizama suzbijanja zločina iz mržnje te jačanje svijesti o važnosti borbe protiv rasizma, ksenofobije i ostalih oblika nesnošljivosti te poticanje kulture sjećanja na žrtve genocida kroz učinkovitu koordinaciju međuresorne suradnje, praćenje i analiza pojavnosti zločina iz mržnje kroz održavanje sastanaka Radne skupine za zločin iz mržnje te objavljivanje polugodišnjih podataka o slučajevima zločina iz mržnje počinjenih zbog rasne pripadnosti, boje kože, vjeroispovijesti, nacionalnog ili etničkog podrijetla, jezika, invaliditeta, spola, spolnog opredjeljenja, rodnog identiteta ili kakvih drugih osobina druge osobe“. 
Vidi: 137.60 - relevantne aktivnosti iz Akcijskog plana
Vezano uz praksu, ističe se kako su kaznena djela motivirana mržnjom kao i druga kažnjiva djela motivirana diskriminacijom uglavnom individualnog karaktera te da nisu evidentirana kao sustavna i masovna pojava. Kao primjer dobre prakse, navodi se djelovanje MUP-a: 

   - održavaju se ciljane edukacije policijskih službenika Policijske akademije ali i 
   edukacije koje organizira CEPOL-a, OSCE/ODIHR; 
- pri policijskom postupanju provodi se pojedinačna procjena žrtve sukladno Pravilniku o načinu provedbe pojedinačne procjene žrtve. Posebna uputa je upućena svim policijskim upravama koje se obvezuju postupati po Pravilniku te dostaviti dokumentaciju (uključujući ispunjeni Obrazac o provedenom postupku pojedinačne procjene) nadležnom pravosudnom tijelu  zbog pravovremene razmjena informacija i sveobuhvatne procjene potreba žrtve u svakom pojedinačnom slučaju u kaznenim i prekršajnim predmetima nasilja u obitelji;

- obavijesti žrtvama kaznenih djela sadrže obavijest o pravima žrtava s priloženim kontakt podacima organizacija koje pružaju psihosocijalnu i pravnu pomoć žrtvama i svjedocima kaznenih djela; policijski službenici dužni su žrtvu na razumljiv način upoznati s pravima kao i načinom njihovog ostvarivanja te joj uručiti obavijest;

- uspostavljen je standardizirani sustav informiranja žrtava o pravima te praćenja uručenih obavijesti i prava koja je žrtva koristila;

- Sporazumom o međuresornoj suradnji u području sprečavanja i borbe protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji uspostavljeni su Nacionalni i županijski timovi za sprečavanje i borbu protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji; u cilju prevencije rizičnih i kriznih situacija, ministar unutarnjih poslova inicirao je potpisivanje sporazuma o suradnji kojim su uspostavljeni i lokalni timovi - gradski (općinski) timovi za prevenciju i borbu protiv nasilja i drugih ugroza, sa svrhom razmjene saznanja o prijetnjama i nasilju u obitelji, a koje može dovesti do ugrožavanja života, sigurnosti i zdravlja  građana ali i službenih osoba. Iz izvješća lokalnih timova s redovitih mjesečnih koordinativnih sastanaka proizlazi da su nasilje nad ženama, djecom i u obitelji najčešće predmeti koordinacije;

- potpisan je Sporazum između MUP-a, MPU i Udruge za podršku žrtvama i svjedocima  glede uspostave sustava upućivanja žrtava na Nacionalni pozivni centar (NPC) za žrtve kaznenih djela i prekršaja (telefonski broj: 116 006). Pilot projekt provodi se od veljače 2022. s ciljem da žrtvu, uz njezinu suglasnost nakon prijave kaznenog djela policiji, kontaktira NPC. Nakon uspješne suradnje s dvije policijske uprave projekt se proširio na još četiri;

- prema novom Pravilniku o načinu provedbe zaštitnih mjera zabrane približavanja, uznemiravanja ili uhođenja žrtve nasilja u obitelji te mjere udaljenja iz zajedničkog kućanstva fokus provjere je na počinitelju pri čemu se provedba prilagođava pojedinačnom slučaju;

- izrađena je uputa za postupanje policijskih službenika u slučajevima nasilja u obitelji, rodno uvjetovanog i drugih oblika nasilničkih ponašanja;

- uz telefonski poziv za hitnu policijsku intervenciju 192 i 112 i e-mail adresu policija@hr, moguće je izvršiti prijavu (i anonimno) putem on line aplikacije Red Button (web stranica);
- savjeti o nasilju u obitelji, spolnom zlostavljanju i iskorištavanja djece kao i aplikacija  Kalendar nasilja koja omogućuje javnosti praćenje pojavnosti prekršaja i kaznenih djela nasilja u obitelji, objavljeni su na web stranici MUP-a.

137.58	   Nastaviti s naporima za prevenciju zločina iz mržnje i suzbijanje svih njegovih oblika (Libija); 

Vidi: 137.61, 37.62  
U cilju prikupljanja statističkih podataka i razgraničenja obveza institucija izrađen je novi Protokol o postupanju u slučaju zločina iz mržnje (2021.) koji detaljno određuje obveze i suradnja tijela koja sudjeluju u otkrivanju, postupanju i praćenju rezultata postupaka vođenih zbog zločina iz mržnje, kao i obveze glede edukacije te sastav i nadležnosti Radne skupine za praćenje zločina iz mržnje (proširena s predstavnicima manjina i LGBTIQ zajednice). ULJPPNM prati tijek postupka u svakom predmetu, objedinjava statistike o zločinu iz mržnje koji sadrže motiv (naznaku osobine žrtve) i pravnu kvalifikaciju kaznenog djela/prekršaja. Kroz transparentnu objavu podataka raščlanjenih prema motivu pojačava se vidljivost zločina iz mržnje, kao i rasizma, ksenofobije i ostalih oblika nesnošljivosti. Protokol je značajan iskorak jer uređuje praćenje predmeta od trenutka počinjenja djela do pravomoćnog okončanja postupka. 

137.56	   Istražiti, procesuirati, kažnjavati zločin iz mržnje protiv migranata i drugih osjetljivih skupina kao što su lezbijke, homoseksualci, biseksualne, transrodne i interseksualne osobe (Venezuela);

Protiv migranata nije zabilježen zločin iz mržnje kao sustavna pojava i u svakom se individualnom slučaju zakonski sankcionira.

Vezano uz zločin iz mržnje na temelju spolne orijentacije, trenutno se provode individualne i opće mjera za potrebe izvršenja dvije presuda Europskog suda za ljudska prava (ESLJP) u kojima je Sud utvrdio da nadležna tijela nisu učinkovito istražila element zločina iz mržnje u homofobnim napadima na štetu podnositelja, a čime je došlo do povrede prava na zabranu diskriminacije (čl. 14.) u vezi s postupovnim aspektom zabrane ponižavajućeg postupanja (čl 3.) Konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda. 

Vezano uz statistiku zločina iz mržnje: u 2021. evidentirano je 101 kazneno djelo (riješeno 88), dok je u 2022. evidentirano 51 kazneno djelo (riješeno 39). Unutar navedene statistike: 2021. je evidentirano 6 kaznenih djela motiviranih mržnjom zbog seksualne orijentacije ili spolnog opredjeljenja žrtve (5 riješeno), a 2022. evidentirano je 8 kaznenih djela (5 riješeno).

137.59	  Nastaviti s naporima za suzbijanje govora mržnje, zločina iz mržnje kao i za zaštitu prava migranata (Nigerija);

Vidi: 137.61, 137.62, 137.56, 137.58 - zločin iz mržnje

Iako pojam govor mržnje nije sadržan u niti jednom propisu, kazneno djelo Javno poticanje na nasilje i mržnju (čl. 325. KZ), može fenomenološki predstavljati govor mržnje. U 2022. zabilježeno je 8 kaznenih djela „Javno poticanje na nasilje i mržnju“, a u prethodnoj godini ukupno 20. O klimi koja se protivi nekažnjavanju govore i činjenice kako je u Zakonu o elektroničkim medijima konkretno propisano da nije dopušteno poticati, pogodovati poticanju i širiti mržnju ili diskriminaciju na osnovi rase ili etničke pripadnosti (nabrajaju se i ostali temelji…) te da je Hrvatska kao EU članica preko ministra pravosuđa uključena u rasprave za uključivanje govora mržnje i zločina iz mržnje na popis kaznenih djela EU. S obzirom na izazov traženja balansa između slobode govora i govora mržnje potrebno je jačati regulatorne ovlasti nad portalima te poticati medije na samoregulaciju. U tom smislu, napredak je što Zakon o elektroničkim medijima uvodi mehanizam sprječavanja govora mržnje na način da se čitatelji prije komentiranja tekstova na portalima moraju registrirati. Borba protiv narativa mržnje trajno je opredjeljenje i izazov za sve poluge vlasti.

Vidi: 137.56 - zaštita prava migranata

137.64	  Usvojiti mjere kojima se osigurava uklanjanje svih oblika diskriminacije i govora mržnje, posebice protiv određenih manjina i također na osnovi seksualne orijentacije i rodnog identiteta (Argentina);

Vezano uz poveznicu diskriminacije i govora mržnje sa seksualnom orijentacijom i rodnim identitetom, ističe se kako su i seksualna orijentacija i rodni identitet sadržani u Zakonu o suzbijanju diskriminacije.  
Vidi: 137.25, 137.59, 137.60 i 137. 61 - diskriminacija i govor mržnje

Vidi: 137.41 i 137.55 - edukacije o seksualnim manjinama

Vidi: 137.42 i 137.181 - nacionalne manjine

137.54	  Poduzimati sve neophodne korake za osiguranje pravovremenog i učinkovitog odgovora na govor mržnje u javnosti i na društvenim mrežama, posebice prema ciljanim osjetljivim skupinama, uključujući nacionalne manjine i članove lezbijske, homoseksualne, biseksualne i transrodne zajednice (Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske); 

Vidi: 137.59 - govor mržnje

Vidi: 137.181 - nacionalne manjine 

Vidi: 137.64 - seksualne manjine

137.53  Suzbijati diskriminaciju i govor mržnje usmjeren na osobe zbog njihovog etniciteta, vjere ili roda, posebice na lezbijke, homoseksualce, biseksualne, transrodne i interseksualne osobe, Rome, izbjeglice i migrante (Francuska);

Vidi: 137.25 i 137. 61 - diskriminacija

Vidi: 137.59 - govor mržnje; 137.188 za Rome; 137.56 za izbjeglice i migrante 

Vidi: 137.64 - seksualne manjine

137.63  Intenzivirati mjere za suzbijanje svih oblika diskriminacije, posebice rasne diskriminacije protiv manjina, s posebnim naglaskom za suzbijanje govora mržnje i rasističke i ksenofobične retorike (Džibuti);

U akcijskim planovima uz Nacionalni plan zaštite i promicanja ljudskih prava i suzbijanja diskriminacije, Vlada je znatan broj preventivnih aktivnosti posvetila suzbijanju govora mržnje i rasističke i ksenofobične retorike (besplatna pravna pomoć za tražitelje ili osobe kojima je već odobrena međunarodna zaštita, zdravstvena zaštita ekonomski uvjetovanih migranata i azilanata, uključivanje tema o važnosti borbe protiv rasizma i ksenofobije te svijesti o žrtvama genocida u edukacije mladih i državnih službenika). Nadalje, do 2025. planirano je provođenje Nacionalne kampanje u svrhu podizanja razine svijesti o neprihvatljivosti diskriminacije kao i Nacionalne kampanje za prevenciju i suzbijanje govora mržnje.

Vidi: 137.53 sve reference

Vidi; 137.38 - djelovanje vlade

137.45	  Poduzimati dodatne praktične korake nužne za iskorjenjivanje stereotipa i predrasuda, uključujući i osiguranjem odgovarajuće obuke za državne službenike i dužnosnike, kako bi se okončala društvena stigmatizacija žena, osoba s invaliditetom i osoba koje pripadaju etničkim, seksualnim i drugim manjinama (Češka Republika);

Ravnopravnost spolova znači jednaku prisutnost žena i muškaraca u svim područjima javnog i privatnoga života, kao i jednaki status i mogućnosti za ostvarivanje prava i koristi od rezultata. Postoji visoki stupanj osviještenosti o diskriminaciji te Ustav posebnu pozornost posvećuje: zaštiti ljudskih prava, suzbijanju diskriminacije, jednakosti sviju pred zakonom, uživanju jednakih prava neovisno o rasi, boji kože, spolu, jeziku, itd., te zabrani svih oblika zlostavljanja. U posljednja dva desetljeća uspostavljeni su zakonodavno-strateški antidiskriminacijski okvir i institucionalni mehanizmi za ravnopravnost spolova. Politike na ovom području su se temeljile na strategiji jednakih mogućnosti, ali kasnije i na mjerama pozitivne akcije.

Provode se različite aktivnosti na podizanju svijesti radi suzbijanja diskriminacije svih osjetljivih društvenih skupina, posebice sukladno Zakonu o suzbijanju diskriminacije, kojim je zabranjena diskriminacija ali i širim pravnim okvirom:

- Nacionalni plan za ravnopravnost spolova, do 2027., sadrži mjere usmjerene prema suzbijanju seksizma i rodnih stereotipa kao što su promicanje ravnopravnosti spolova i borbe protiv višestruke diskriminacije uključujući i na osnovi seksualne orijentacije i rodnog identiteta kao i suzbijanje seksizama i stereotipa u medijima. Također, sadrži i mjeru kojom se kroz edukaciju o ravnopravnosti spolova odgojno-obrazovnih djelatnika motiviraju učenici/ce na izbor budućih profesija bez podlijeganja spolnim stereotipima;

- URS godinama provodi jednodnevne seminare o ravnopravnosti spolova za sve državne službenike i financira projekt “Mreže žena s invaliditetom“ (njihovo osnaživanja u borbi protiv rodno utemeljenog nasilja; edukacija o Istanbulskoj konvenciji);

- Centar za izobrazbu MPU u suradnji s Uredom pučke pravobraniteljice redovito provodi predavanje „Suzbijanje diskriminacije“ za državne službenike zatvorskog sustava

Vidi: 137.41 i 137.55 - edukacije o seksualnim manjinama

137.55	  Nastaviti s promicanjem nacionalne pomirbe za daljnje podizanje društvene svijesti o pravima manjina, posebice i suzbijati govor mržnje  „online and offline“ (Njemačka);

Prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih, queer i interseksualnih osoba su tema od interesa za društvo. URS u okviru Nacionalnog plana za ravnopravnost spolova, do 2027. provodi mjeru povećanja razine svijesti  o ravnopravnosti spolova i višestrukoj diskriminaciji (uključena i  LGBTIQ prava). Također je u sklopu mjere za jačanje kapaciteta državne uprave za provedbu načela ravnopravnosti i kreiranja rodno osjetljivih javnih politika, uključena i edukacija o seksualnoj orijentaciji i rodnom identitetu. Na inicijativu URS obilježava se Međunarodni dan borbe protiv homofobije, bifobije i transfobije (IDAHOBIT). Također URS u sklopu godišnjih aktivnosti omogućuje zaposlenicima sudjelovanje u LGBTIQ edukacijama.

Vidi: 137.41 - obuka o seksualnoj orijentaciji

Vidi: 137.64 - seksualne manjine

Vidi: 137.42 i 137.181 - nacionalne manjine

137.105   Osigurati zaštitu branitelja ljudskih prava od pritisaka uz osiguranje sigurnog okruženja za njihove aktivnosti (Azerbajdžan);

Nacionalnim planom zaštite i promicanja ljudskih prava i suzbijanja diskriminacije, do 2027. provode se mjere za povećavanje vidljivosti djelovanja OCD-a i jačanje kapaciteta službenika za primjenu standarda planiranja, provedbe i praćenja dodjele sredstava. Planirano je i snaženje transparentnosti financiranja OCD-a iz javnih izvora i modela financiranja i održivost za projekte OCD-a, uključujući i za lokalne OCD-e.

LGBTQI

137.41	 Omogućiti obuku o ljudskim pravima o suzbijanju diskriminacije i nasilja, uključujući i onu utemeljenu na seksualnoj orijentaciji i rodnom identitetu za zdravstvene radnike, članove pravosuđa, policijskih snaga i zatvorske službenike (Portugal);

Nacionalni plan zaštite i promicanja ljudskih prava i suzbijanja diskriminacije, do 2027. sadrži mjere za: senzibilizaciju zdravstvenih radnika o češće diskriminiranim skupinama, ujednačavanje dostupnosti zdravstvenih usluga te osvještavanje o preprekama u ostvarivanju prava, posebice kod transrodnih osoba. Prateći Akcijski plan, za 2023. sadrži mjeru „Prevencija nejednakosti u pristupu zdravstvenoj zaštiti s posebnim naglaskom na skupine koje štiti Zakon o suzbijanju diskriminacije i Zakon o ravnopravnosti spolova“, kojom se educiraju zdravstveni djelatnici o pravu na jednako postupanje i o nediskriminacijskom zakonodavstvu.

Akcijskim planovima za 2024.-2025. intenzivirat će se aktivnosti za zaštitu prava LGBTIQ osoba kroz edukacije za državne službenike, o: ključnim aspektima seksualne orijentacije, rodnom identitetu i izražavanju, specifičnim izazovima i diskriminaciji u svakodnevnom životu kao i o Europskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i o praksi ESLJP, te obilježavanju IDAHOBIT-a u suorganizaciji s URS. Provodit će se i regionalne radionice o zločinu iz mržnje uključujući i o pružanju podrške žrtvama LGBTIQ osobama. Centar za izobrazbu MPU u suradnji s Uredom pravobraniteljice za ravnopravnost spolova na godišnjoj razini za službenike zatvorskog sustava i pravosudne policije te zdravstvene radnike organizira edukacije o: oblicima spolne diskriminacije, pravnom okviru (zaštita žrtava; kažnjavanje), spolnim stereotipima u medijima, spolnom uznemiravanju na radnom mjestu, i praksi Pravobraniteljice. Ured pučke pravobraniteljice službenike zatvorskog sustava educira s osvrtom na osnove diskriminacije i o primjeni Zakona o suzbijanju diskriminacije. 

Nacionalni plan za ravnopravnost spolova za razdoblje do 2027. i pripadajući Akcijski plan do 2024. sadrže mjere koje se tiču obuke policijskih službenika o načelima i metodama borbe protiv višestruke diskriminacije i edukacije pravosudnih djelatnika o suzbijanju seksizama i rodnih stereotipa te podizanje razine znanja o suzbijanju rodno uvjetovanog nasilja.

Vidi: 137.55 - obukao seksualnoj orijentaciji

Vidi: 137.57 - djelovanje Pravosudne akademije

137.46	  Jačati napore za okončanje stereotipa i predrasuda protiv lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih i transrodnih  osoba kroz jačanje kampanja za podizanje svijesti i ciljane obuke za državne službenike i dužnosnike (Irska);

Vidi: 137.45

Kao nedavni primjer, podsjeća se na regionalnu kampanju lanca IKEA ”Ljubav je uvijek dobrodošla” (Ljubljana, Budimpešta, Beograd, Zagreb) kako bi se osnažila solidarnost te uključivost LGBTIQ osoba i ukazalo na izloženost diskriminaciji, a s obzirom da je prethodno istraživanje ukazalo na osjećaj odbačenosti u društvu s kojim se ova populacija teško nosi.

U kontekstu podizanja svijesti, URS je izradio 5000 plakata s ciljem osvješćivanja žrtava, i svjedoka seksualnog i rodnog uvjetovanog nasilja o mogućnosti njegove prijave. Očekuje se postavljanja plakata na vidljive punktove u zdravstvenim i socijalnim ustanovama.
  
Vidi: 137.41 - obuka službenika

Vidi: 137.63 - provođenje nacionalnih kampanja 

137.47	 Suzbijati stereotipe i predrasude protiv lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba kroz kampanje podizanja svijesti namijenjene općoj javnosti, kao i izobrazbom državnih službenika kako bi se izbjegla njihova socijalna stigmatizacija (Meksiko);

Vidi: 137.45, 137.46 i 137.41 - obuka službenika

137.48	 Nastaviti s promicanjem politika koje se odnose na lezbijke, homoseksualce, biseksualne, transrodne i interseksualne osobe (Crna Gora);

Aktivnosti u Akcijskom planu zaštite i promicanja ljudskih prava za 2023. i Akcijskom planu suzbijanja diskriminacije za 2023. obuhvaćaju kategorije češće diskriminiranih skupina definiranu Nacionalnim planom, a u koje su uključeni i pripadnici LGBTIQ zajednice. 

Daljnji iskorak odnosi se uključivanje mjera za osnaživanje položaja LGBTIQ osoba u nove akcijske planove kojim će se uvesti aktivnosti i naći rješenja vezana uz nedostatak sustavne izobrazbe i kampanja senzibiliziranja javnosti za promicanje snošljivosti prema LGBTIQ osobama, što je nužno za ravnopravno prihvaćanje i njihovu detabuizaciju na svim razinama.

137.49	 Pojačati napore za suzbijanje stereotipa i predrasuda protiv lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba (Timor-Leste);

Vidi: 137.45, 137.46

137.50	 Povećati napore za podizanje svijesti o ljudskim pravima lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba (Malta);

Vidi: 137.55

Vidi: 137.63 - provođenje nacionalnih kampanja

Kao primjer dobre prakse, navodi se suradnja gradskih vlasti u Zagrebu, odnosno sufinanciranje  izrade publikacije u okviru projekta Zagreb Pride-a “Nazovimo to mržnjom: Podizanje svijesti o zločinima iz mržnje protiv LGBT osoba” koji je primarno financiran sredstvima EU.

137.51	 Poduzimati korake za suzbijanju stereotipa i predrasuda protiv lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba, uključujući pokretanje kampanja za podizanje svijesti i obuku državnih službenika i dužnosnika  (Izrael);

Vidi:  137.45, 137.46, i 137.41 - obuka  

137.52  Provoditi kampanje za podizanje svijesti i obrazovanje  namijenjene  općoj javnosti  i osigurati odgovarajuću obuku državnih službenika i dužnosnika u suzbijanju stereotipa, predrasuda i govora mržnje protiv lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba te osigurati da se akti nasilja protiv njih učinkovito istraže i počinitelji procesuiraju i sankcioniraju  (Belgija);

Vidi: 137.41, 137. 45, 137.46, 137.48 i 137.50 i 137.56

137.65	 Jačati aktivnosti i zakone namijenjene uklanjanju diskriminacije iz društva, nesnošljivosti i govora mržnje protiv manjina i drugih skupina, uključujući na osnovi seksualne orijentacije, rodnog identiteta ili seksualnih karakteristika (Island);

Vidi; 137.59 - zakonsko tretiranje govora mržnje.  

Vidi: 137.63 - provođenje nacionalnih kampanja 

137.112  Usvojiti zakonodavstvo o priznavanju oba istospolna roditelja u koji su uključeni u razvoj djeteta, kao i proširiti pristup posvojenju istospolnim parovima ravnopravno s drugima (Island);

Zakon o životnom partnerstvu osoba istog spola regulira odnose vezane uz djecu i ostvarivanje roditeljske skrbi životnog partnera. 

137.113 Izmijeniti nacionalno zakonodavstvo prema uključivanju istospolnih partnerstva u relevantne zakone (Švedska);

Podsjeća se: prema Zakonu o udomiteljstvu  „udomiteljska obitelj zajednica koju čine udomitelj, njegov bračni ili izvanbračni drug, djeca i drugi srodnici s kojima udomitelj živi u zajedničkom kućanstvu.“ Vidljivo je da životni partneri nisu uključeni u pojam udomiteljske obitelji.
Trgovanje ljudima

137.73	 Podvostručiti napore za suzbijanje trgovanja ljudima i zaštitu žrtava (Libanon);

Pokrenut je postupak izrade novog Nacionalnog plana za suzbijanje trgovanja ljudima, 2022.- 2027. i trogodišnjeg Akcijskog plana, čija se usvajanja uskoro očekuju. Kao analitička podloga za izradu strateških dokumenata izrađena je evaluacija nacionalnog referalnog sustava koju je ULJPPNM pripremio u suradnji sa Akademijom pravnih znanosti Hrvatske.

Vidi: 137.74

137.72	  Nastaviti s naporima za suzbijanje trgovanja ljudima i osigurati da su počinitelji privedeni pravdi (Mjanmar);

U slučajevima podnesenih kaznenih prijava ili saznanja o sumnji na počinjenje kaznenog djela trgovanja ljudima, nadležna državna odvjetništva poduzimaju sve zakonom propisane radnje radi utvrđivanja okolnosti počinjenog kaznenog djela i procesuiranja počinitelja. Za najteže oblike ovog kaznenog djela nadležan je USKOK. Predstavnici Državnog odvjetništva Republike Hrvatske (DORH) kontinuirano se educiraju na međunarodnoj i nacionalnoj razini u cilju učinkovitijeg otkrivanja počinitelja kaznenog djela trgovanja ljudima. Također sudjeluju u radu Nacionalnog odbora za suzbijanje trgovanja ljudima kao i Operativnog tima za djelovanje u provedbi mjera zaštite i pomoći žrtvama trgovanja ljudima kao i Radnoj skupini za izradu strateških nacionalnih dokumenta na području trgovanja ljudima, kojima će se unaprijediti normativni okvir koji se odnosi na zaštitu žrtava trgovanja ljudima, te na otkrivanje, procesuiranje i odgovarajuće sankcioniranje počinitelja, jačanje metoda identifikacije žrtava, pružanje zaštite i podrške žrtvama i međunarodnu suradnju. 
Vidi. 137.73

137.74 Nastaviti s naporima za podizanje svijesti za suzbijanje trgovanja ljudima, uključujući u suradnji s međunarodnim partnerima (Ukrajina);

U suradnji s ULJPPNM, u Regionalnim centrima Pravosudne akademije (Varaždin, Osijek, Zagreb, Rijeka i Split) održani su 2021/22 stručni seminari „Suzbijanje trgovanja ljudima“ u cilju podizanja svijesti pravosudnih dužnosnika o kaznenom djelu i učinkovitom procesuiranju trgovanja ljudima i razumijevanju psiholoških utjecaja traume na žrtve, potencijalne svjedoke.

Glede međunarodne suradnje, u travnju 2023. u Dubrovniku, u domaćinstvu Hrvatske (jedne od prvih država koje je zakonodavstvo uskladila s Protokolom UN-a za sprječavanje, suzbijanje i kažnjavanje trgovanja ljudima, posebno ženama i djecom), održana je Međunarodna konferencija „Poboljšanje reakcije na trgovanje ljudima radi seksualnog iskorištavanja, posebno žena i djevojčica, borbom protiv potražnje u Jugoistočnoj Europi“. 

137.75  Nastaviti s naporima za podizanje svijesti i suzbijanje trgovanja s ljudima (Gruzija);

Vidi: 137.74

137.76  Intenzivirati obuku policijskih i sudskih službenika koji provode ispitivanja žrtava trgovine ljudima, kako bi se spriječile njihove daljnje traume i omogućilo im se sudjelovanje u pravnom postupku u svojstvu pouzdanih svjedoka (Ujedinjeno Kraljevstvo Velike Britanije i Sjeverne Irske);

Pravosudna akademija redovito provodi edukaciju za ciljne skupine. Također, Policijska akademija u nastavnim programima na svim razinama obrazovanja, provodi kontinuiranu edukaciju o zaštiti ljudskih prava, načelima jednakosti te zabrani i suzbijanju diskriminacije. Teme vezane uz trgovinu ljudi dio su redovitog programa Policijske škole "Josip Jović” (srednjoškolsko obrazovanje i obrazovanje za odrasle za zanimanje policajac) i Veleučilišta kriminalistike i javne sigurnosti. U kontekstu cjeloživotnog obrazovanja u 2021. i 2020. educirano je po 20 policijskih službenika.

Novinari i sloboda medija

137.95  Ubrzati istrage i procesuirati sve oblike napada i prijetnji novinarima uz osiguravanje potpune odgovornost (Nizozemska);

Državna odvjetništva u okviru nadležnosti poduzimaju sve zakonom propisane radnje radi progona počinitelja svih kaznenih djela, uključujući i onih počinjenih na štetu novinara, a za koja se progon poduzima po službenoj dužnosti. Pri tome, poduzimaju zakonom propisane radnje i nalažu izvide nadležnim policijskim upravama kako bi se utvrdili počinitelji. Po prikupljanju svih važnih i dostupnih činjenica i dokaza te njihovom pažljivom ocjenom donosi se državnoodvjetnička odluka. Ako nadležni sud, nakon podignute optužnice zbog kaznenih djela na štetu novinara koja se progone po službenoj dužnosti, donese oslobađajuću presudu kojom se okrivljenik oslobađa optužbe, nadležna državna odvjetništva ulažu žalbu.

Glede internog postupanja, DORH raspolaže evidencijom predmeta napada na novinare radi praćenja rada nižih državnih odvjetništava, koja su mu dužna dostavljati izvješća o svakom predmetu i podatke o okolnostima slučaja, naloženim radnjama te državno-odvjetničkim odlukama. Iz izvješća proizlazi, da se ažurno provode zakonom propisane radnje i redovito s policijom koordiniraju izvidi radi utvrđivanja okolnosti prijavljenih kaznenih djela na štetu novinara, otkrivanja i procesuiranja počinitelja. Najčešće se radi o sumnji na počinjenje kaznenog djela prijetnje na štetu novinara te u nekoliko predmeta o sumnji na kazneno djelo prisile prema osobi koja obavlja poslove od javnog interesa ili u javnoj službi. 

Opća zaštita novinara od zastrašivanja, fizičkih napada i nasilja ostvaruje se kroz niz kaznenih djela u KZ - tjelesna ozljeda (čl.117.), teška tjelesna ozljeda (čl. 118.), osobito teška tjelesna ozljeda (čl. 119.), nametljivo ponašanje (čl.140.). Dodatna zaštita novinarske profesije osigurana je kroz: kazneno djelo prijetnje (čl.139) u kojem je kao kvalifikatorna okolnost propisano počinjenje djela prema novinaru u kontekstu profesije (progon po službenoj dužnosti; stroža kazna nego za temeljni oblik djela) kao i kazneno djelo povrede slobode mišljenja i izražavanja misli (čl.127.), ukoliko je počinjeno s namjerom. Također, isključena je protupravnost za kazneno djelo uvrede ako je počinitelj obilježja djela ostvario u javnoj informaciji ili u novinarskom poslu, a to je učinio u javnom interesu ili zbog opravdanih razloga (čl. 148.a).

Izmjene Zakona o kaznenom postupku (ZKP) iz 2022. su zahvaljujući uvođenju E-komunikacije putem informacijskog sustava, utjecale na skraćivanje trajanja i smanjenje troškova postupka te olakšanu komunikacije sa sudom. Propisana je mogućnost podnošenja podnesaka i priloga putem informacijskog sustava, kako sudu te tako i podnošenja pismena od strane suda. Uveden je pojam “obveznih sudionika E-komunikacije”, ali i ostalih koji nisu obvezni sudionici u postupku. E-komunikacija je obvezna za: državna tijela, državna odvjetništva, odvjetnike, sudske vještake, sudske tumače i pravne osobe, kada isti šalju podneske i priloge sudu. No, ako su iz opravdanih razloga onemogućeni, mogu ih podnijeti na način propisan za fizičke osobe koje nisu obveznici E-komunikacije (okrivljenik, privatni tužitelj, oštećenik kao tužitelj, stranci). No oni se također mogu uključiti u informacijski sustav ako pristanu tijekom postupka (usmeno na zapisnik ili pisana izjava). Novim odredbama se uvodi presumpcija dostave istekom 8 dana od dana kada su odluka/dopis pristigli u sigurni elektronički pretinac primatelja, čime se prevenira odugovlačenje. Detalje regulira Pravilnik o elektroničkoj komunikaciji u kaznenom postupku.   

137.101  Osnažiti i provoditi zakone koji štite novinare od fizičkih napada i prijetnji te osigurati odgovarajuće kazneno gonjenje počinitelja takvih djela (Litva)
Vidi: 137.95 

Hrvatska se zalaže za provođenje već postojeće institucionalne i pravne zaštite, čije su razine hijerarhijski usklađene te s jasnim nadležnostima u postupanju - Ustav RH, KZ i Zakon o medijima kao i različiti protokoli o postupanju policije vezanih uz novinarsku profesiju. Kontinuirano se u provode zakonske odredbe koji štite novinare od fizičkih napada i prijetnji uz osiguranje kaznenog progona počinitelja (čl.139. KZ) “u slučaju prijetnje novinaru u vezi s njegovim poslom ili ako je osoba kojoj se prijeti dulje vrijeme stavljena u težak položaj, počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina”. 

Podaci za 2021. u postupcima protiv novinara, pokazuju blagi pad pokrenutih kaznenih  postupaka (34 - najmanje u posljednjih šest godina) te smanjenje broj građanskih parnica na 380 u odnosu na prethodnu godinu (489). 

137.107  Istražiti učinkovito sva djela zastrašivanja i napade na novinare i medije uz privođenje odgovornih pravdi (Češka);	

Vidi: 137.95 i 137.101

Policijski službenici poduzimaju sve raspoložive mjere i radnje s ciljem suzbijanja svih oblika napada i zastrašivanja novinara koje imaju za posljedicu ugrožavanje slobode medija te se, posebice napadi na fizički integritet i osobnu sigurnost, tretiraju s krajnjom ozbiljnošću i profesionalnošću. Osim što su napadi na novinare, ujedno napadi na slobodu govora, često su i teška kaznena djela koji zahtijevaju široki angažman policije i nadležnih institucija.
Ovisno o procjeni sigurnosti te sukladno Zakonu o policijskim poslovima i ovlastima u pojedinim slučajevima primjenjuju se posebne mjere za osobnu zaštitu novinara. Napadi na novinare rezultiraju kaznenim prijavama, protiv poznatih ili nepoznatih počinitelja, dok se protiv počinitelja prekršaja podnose optužni prijedlozi. Novinari su posebno zaštićeni od kaznenog djela prijetnje - po čl. 139. KZ prijetnja na štetu novinara sankcionira se i većom kaznom.

U cilju osiguranja sigurnosti novinara kao ključnog preduvjeta za o slobodu djelovanja u pripremi je sporazum o suradnji kojim bi se novinarima omogućila platforma za lakšu komunikaciju između MUP-a, Hrvatskog novinarskog društva te Sindikata novinara Hrvatske.

U skladu s Preporukom o jamčenju zaštite, sigurnosti i jačanja položaja novinara i drugih medijskih djelatnika u EU, učvršćuje se suradnja između novinara, udruženja novinara i tijela kaznenog progona, uspostavom: (i) Protokola o postupanju policije prilikom saznanja o kaznenom djelu počinjenom na štetu medijskih djelatnika u vezi s obavljanjem medijske djelatnosti, u cilju osiguranja kontinuiranog kanala komunikacije za prijavu kaznenih djela te žurnog  postupanje policije i provedbe kriminalističkog istraživanje kao i (ii) Protokola o postupanju policije i medijskih djelatnika na javnim okupljanjima od većeg interesa javnosti, u cilju očuvanje poticajnog i sigurnog okruženja te otklanjanje opasnosti pri obavljanju medijske djelatnosti, koji definira postupanje policije kako bi medijski djelatnici raditi bez ograničenja i u sigurnom okružju kada izvještavaju.137.97  Istražiti promptno sve prijave o napadima, prijetnjama i uznemiravanju protiv medijskih profesionalaca, uključujući internetske prijetnje i uznemiravanje (Sjedinjene Američke Države);

Vidi: 137.95, 137.101, 137.107

Nadležna državna odvjetništva poduzimaju radnje i mjere glede prijetnji novinarima putem interneta te preko međunarodne pravne pomoći upućuju zamolnice nadležnim tijelima SAD-a (najčešća sjedišta servera) za dostavom digitalnih dokaza (podaci o IP adresi i stvarnim korisnicima e-mail sandučića). Nažalost odgovori preko međunarodne pravne pomoći stižu u duljem razdoblju.

137.103   Osigurati sigurno i povoljno okruženje za rad novinara i medija uz učinkovito istraživanje prijetnji prema novinarima (Austrija);	

Vidi: 137.97 sve reference  

Hrvatska će se aktivno uključiti u kampanju Vijeća Europe za sigurnost novinara 2023.-2025., a u sklopu čega je i donošenje nacionalnog Akcijskog plana za sigurnost novinara. U pripremi su i dva navedena protokola (vidi prethodnu preporuku) vezana uz sigurnost novinara.

Povodom 10. obljetnice UN Akcijskog plana o sigurnosti novinara i problemu nekažnjivosti, Ministarstvo kulture i medija je u Beču 2022. potpisalo Deklaraciju sa zaključkom da se treba posvetiti novim prijetnjama sigurnosti novinara (digitalni ili novi oblici pravnih i ekonomskih prijetnji), slobodi medija, medijskom pluralizmu i specifičnim rizicima u radu novinara.

Ističemo kako se Hrvatska već sustavno bavi strateškim tužbama protiv javnog sudjelovanja (SLAPP - Strategic Lawsuit Against Public Participation - pravni instrument usmjeren protiv slobode izražavanja s ciljem cenzure, zastrašivanja i ušutkavanja, najčešće novinara), ne čekajući donošenje tzv. Anti-SLAPP Direktive te je imenovala kontaktnu točku pri MPU (samo četiri države EU). Ministarstvo kulture i medija osnovalo je Stručnu radnu skupinu za podršku suzbijanja SLAPP tužbi (prikupljanje podataka, upozoravanje na već postojeće mjere za sprječavanje tužbi, edukacija sudaca, odvjetnika, novinara te nakladnika, podizanje svijesti o negativnim posljedicama  tužbi i razine dijaloga u društvu). U planu je i implementacija mehanizma za rano prepoznavanje i odbacivanje SLAPP tužbi u novom Zakonu o medijima.

137.110  Zaštititi novinare od fizičkog nasilja i prijetnji za njihov rad od strane državnih vlasti i policijskih službenika (Islamska Republika Iran);

Hrvatska kao uređena i demokratska zemlja ima nultu toleranciju na nasilje, te se sva kaznena djela istražuju bez obzira na status počinitelja, dok se s druge strane žrtva može i pojačano štititi zbog određenih specifičnih okolnosti koje se odnose na njen status. Slijedom navedenog, upravo je to ključni sadržaj čl. 139. st. 3. KZ, koji definira pojačanu zaštitu novinara pri obavljanju njihovog posla te u slučaju prijetnje uvodi gotovo dvostruko trajanje kazne. Također, sukladno Zakonu o policiju, osnovano je Povjerenstvo za rad po pritužbama i propisan postupak obraćanja, a na koji način je uspostavljen i građanski nadzor nad radom policije.

Vidi: 137.107 	

137.100 Poduzeti sve mjere za očuvanje slobodnog, sigurnog i povoljnog okruženja za novinare i medijske djelatnike, osigurati uvijete za obavljanje njihova posla bez suočavanja sa zastrašivanjem ili uznemiravanjem, te istražiti i procesuirati incidente napada na novinare i medije (Slovačka);

Vidi: 137.97 sve reference  

Poduzimaju se kontinuirane mjere za očuvanje slobodnog novinarstva te sigurnog i povoljnog okružja za novinare i medijske djelatnike unaprjeđenjem zakonodavstva i organizacijom radionica, te edukacijama za medijske djelatnike, suce i odvjetnike o SLAPP tužbama. Također, Nacionalni i Akcijski plan razvoja kulture i medija, 2022.-2027. koji je u procesu donošenja sadržavat će unapređenje statusa novinarske profesije, medijskog sektora i poticanje pluralizma te učinkovitu podršku kulturnom i medijskom sektoru. U kontekstu potpore djelovanja i održivosti profesije Ministarstvo kulture i medija osigurava nove izvore financiranja za nakladnike i novinare.	
	
137.96  Pojačati napore prema osiguravanju slobode izražavanja, uz pružanje zaštite i sigurnosti novinarima (Republika Moldavija);

Ustav u čl.38. jamči slobodu mišljenja i izražavanja misli, a Zakon o medijima jamči slobodu izražavanja mišljenja i slobodu medija, što obuhvaća: neovisnost medija; slobodu prikupljanja, istraživanja i objavljivanja informacija; pluralizam medija; slobodu protoka informacija i otvorenost medija za različita mišljenja; dostupnost javnih informacija; zaštitu ljudske osobnosti, privatnosti i dostojanstva; slobodu osnivanja pravnih osoba za djelatnost javnoga informiranja, tiskanja i raspačavanja tiska i dr. medija iz zemlje i inozemstva; proizvodnju radijskog i televizijskog programa i dr. elektroničkih medija; autonomnost urednika, novinara u skladu s pravilima struke. Agencija za elektroničke medije podupire medijski pluralizam programom poticanja kvalitetnog novinarstva. Također, čl. 127. KZ jasno definirana i sankcionira zatvorskom kaznom povredu slobode mišljenja i izražavanja misli.

Kontinuirano se posvećuje pažnja unaprjeđenju položaja medija i osuvremenjivanju zakonodavnog okvira u skladu s novim trendovima. 

Vidi: 137.103 - tužbe

U cilju pozitivnog pomaka u kvaliteti komunikacije između policije i medija kao i objektivnog izvještavanja o radu policije, objavljene su Smjernice MUP-a o odnosima s medijima. 

Ministarstvo kulture i medija objavilo je Analizu medijskog sektora u Republici Hrvatskoj (2022.)  koja predstavlja prikaz aktualne medijske situacije s ciljem izrade smjernica za medijski razvoj. Pregled je to globalne, europske i hrvatske medijske situacije, uključujući i digitalnu tehnologiju koja je donijela temeljitu promjenu kreiranja, distribucije i konzumacije medijskih sadržaja te promjenu gledateljskih, slušateljskih i čitalačkih navika. Analiza se bavi se novinarstvom kao jednom od najvažnijih tema za razvoj medija, uključujući problem SLAPP tužbi i “fake news”.

137.98  Jačati slobodu medija, pojačati napore prema istraživanju prijetnji novinarima i medijskim radnicima uz pružanje zaštitite lokalnim medijima i novinarima od proizvoljnih tužbi (Norveška); 

Vidi: 137.96 - sloboda medija

Vidi; 137.103 - tužbe

137.104 Zajamčiti slobodu izražavanja i slobodu tiska, te otvaranje istraga o napadima na novinare i medije uz privođenje počinitelja tih djela pravdi (Luksemburg);	

Vidi: 137.96, i 137.103 - sloboda medija

Vidi: 137.97 sve reference - istrage

137.106  Zaštititi pravo slobode izražavanja, udruživanja i okupljanja za sve, uz osiguravanje brze, neovisne i temeljite istrage svih prijavljenih napada i uznemiravanja novinara, te privođenje odgovornih pravdi (Kanada);

Uz slobodu izražavanja i mišljenja zajamčenu čl. 38. Ustava, jamči se i sloboda okupljanja i udruživanja, uključujući i za novinare (čl. 12. Ustava). 

Vidi: 137.96. i 137.103 - sloboda izražavanja 

Vidi: 137.97 sve reference - istrage

137.102  Nastaviti s naporima prema potpunom provođenju postojeće institucionalne i pravne zaštite, uključujući neovisnost sudstva i slobodu izražavanja, te zaštitu novinara od zastrašivanja (Australija);

Vidi : 137.95 i 137.93 - neovisnost sudstva 

Vidi: 137.96 i 137.103 - sloboda izražavanja 

Vidi: 137.97 sve reference - zaštita od zastrašivanja 

137.109  Jamčiti slobodu izražavanja i slobodu tiska uz osiguravanje bolje zaštite novinara, posebno revidiranjem zakonodavstva o kleveti (Francuska);

Vidi: 137.96 i 137.103 - sloboda izražavanja 

Vidi: 137.108 - kleveta

Od donošenja KZ (2011.), se za počinjenje kaznenih djela protiv časti i ugleda, uključujući  klevetu i uvredu predviđaju isključivo novčane kazne. Iako se time ova djela približavaju prekršajima, ona su i dalje ustavna kategorija čijim zadržavanjem se u KZ-u ukazuje na pojačanu društvenu opasnost i snažniju društvenu osudu, ostvarujući tako svrhu kažnjavanja iz čl. 41. kojom se dodatno jača i povjerenje građana u pravni poredak te djeluje na počinitelja. Kazneni postupak za kaznena djela protiv časti i ugleda, može se pokrenuti samo po privatnoj tužbi.

Kleveta (čl.149.) je najteže kazneno djelo protiv časti i ugleda koje je moguće počiniti samo s izravnom namjerom. Traži se da je počinitelj u vrijeme počinjenja znao za neistinitost činjenične tvrdnje koju je iznosio. Stoga se ne dovodi u pitanje slobodno izražavanje misli, već se zbog iznimno teške posljedice za oštećenika, sankcionira namjerno iznošenje ili prenošenje neistina. Kazneno djelo uvrede (čl.147.) može se počiniti samo s namjerom. Kvalificirani oblik sastoji se u vrijeđanju na način da je uvreda postala pristupačna većem broju osoba. Postoje dva slučaja fakultativnog oslobođenja od kazne: ako uvrijeđeni uzvrati uvredu ili je počinitelj izazvan nedoličnim ponašanjem oštećenika, te ako je oštećenik pred sudom prihvatio njegovu ispriku.

Kaznena djela protiv časti i ugleda se mijenjaju. KZ je 2015. dopunjen odredbom kojom se uređuje isključenje protupravnosti za kaznena djela uvrede i teškog sramoćenja, jasnijim određivanjem pretpostavki prema kojima sud može osloboditi okrivljenike koji su u javnom interesu iznosili difamantne tvrdnje. Djelo teškog sramoćenja (kažnjavanje novinara i u slučajevima ako je istinitom tvrdnjom naštetio ugledu i časti - “ušutkavanje novinara“) je i depenalizirano - izbrisano iz KZ-a (2019.) te oštećenik naknadu štete traži u građanskom postupku.

137.108  Promijeniti građanske zakone o kleveti gdje je potrebno kako bi se odvratile neozbiljne tužbe protiv novinara (Danska);

Vidi: 137.107 i 137.109

Zakon o obveznim odnosima (ZOO) ne poznaje institut klevete, definiranu čl. 149. KZ, već izvanugovornu odgovornost zbog povrede prava osobnosti fizičke ili pravne osobe. Prema ZOO-a svaka fizička i pravna osoba ima pravo na zaštitu osobnosti - prava na život, tjelesno i duševno zdravlje, ugled, čast, dostojanstvo, ime, privatnost osobnog i obiteljskog života, slobodu i dr. (pravne osobe nemaju prava vezana uz biološku bit fizičke osobe).

Stoga, onaj tko drugom povrijedi čast, iznosi ili prenosi neistinite navode o njegovoj prošlosti, znanju, sposobnosti, a zna ili bi morao znati da su neistiniti i time mu prouzroči imovinsku štetu, je dužan istu naknaditi. Također, kod povrede prava osobnosti sud će, ako to težina povrede i okolnosti slučaja opravdava, dosuditi i pravičnu novčanu naknadu, neovisno od naknade imovinske štete, vodeći se određenim kriterijima (jačina i fizičke i duševne boli, straha itd.). Za povredu ugleda i drugih prava osobnosti pravne osobe, dosudit će pravičnu novčanu naknadu. 

Pravosuđe

137.93   Nastojati smanjiti vremensko trajanje sudskog procesa i osigurati neovisnost sudaca kako bi se poštivalo pravo pravičnog suđenje (Francuska);

Osnovana je posebna radna skupina koja će na temelju analize postojećih instituta kaznenog postupka pripremiti izmjene ZKP-a u svrhu ubrzanja i povećanja učinkovitosti kaznenog postupka.
   
MPU je 2021. započelo s provedbom akcijskih planova za poboljšanje učinkovitosti rada sudova, s naglaskom na općinske i županijske sudove u kojima se kvartalno prati ispunjenje ciljeva (temeljem analize rezultata i rješavanja kritičnih točaka svakog suda), što uključuje: (i) poboljšanje učinkovitosti u pojedinim vrstama postupaka, (ii) rješavanje predmeta starijih od sedam godina, (iii) rješavanje kaznenih predmeta kojima prijeti zastara. Izvješća o ispunjenju ciljeva dostavljaju se predsjednicima sudova kvartalno. U odnosu na prethodnu, u 2022. smanjen je broj neriješenih predmeta za 11% (za 50.000), te je rješavanja „disposition time“ skraćeno za 56 dana (na 247 dana).

Glede neovisnosti sudstva, ističe se da su izmjene Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika (lipanj 2023.) omogućile poboljšanje materijalnog položaja pravosudnih dužnosnika - povećanjem osnovice i koeficijenta. O materijalnim pravima pravosudnih dužnosnika u prvom stupnju odlučivati će čelnici tijela umjesto nadležnog ministarstva.

Vidi: 137.99 - neovisnost sudaca 

137.99 Nastaviti s radom na jačanju pravosudnog sustava, posebno na promicanju neovisnosti i učinkovitosti pravosudnog sustava u skladu s Izvješćem Europske komisije o vladavini prava 2020. (Norveška);

Hrvatska je detaljni odgovor na izvješće ECRI-a uputila 30. rujna 2020.

Nastavlja se kontinuirani rad na osnaživanju učinkovitosti pravosudnog sustava zakonodavnim, organizacijskim te infrastrukturnim mjerama, prvenstveno smanjivanjem broja neriješenih predmeta, skraćivanjem duljine sudskih postupaka te potporom profesionalnosti i neovisnosti pravosudnih dužnosnika.

Izmjenama Zakona o Državnom sudbenom vijeću i Državnoodvjetničkom vijeću: ojačane su uloge ovih tijela u postupcima imenovanja sudaca i zamjenika državnih odvjetnika, utvrđena je transparentna i objektivna procedura premještaja sudaca i zamjenika državnih odvjetnika te ojačana stegovna odgovornost uvođenjem novih stegovnih djela.

Također, problematika ograničenog broja objavljenih sudskih odluka adresirana je kroz Nacionalni plan razvoja pravosudnog sustava, 2022./27. Razvojem alata za javnu objavu i pretraživanje sudskih odluka uz prethodnu automatsku anonimizaciju povećat će se transparentnost pravosudnog sustava i omogućiti kontinuirani pristup informacijama. Odluke će biti objavljene na jedinstvenom, javno dostupnom, portalu uz mogućnost pretraživanja te poštivanja zaštite osobnih podataka. Pretraživanje odluka i po kriteriju pravomoćnosti, doprinijet će ujednačavanju sudske prakse. U tu svrhu, izmjenama Zakona o sudovima  (u tijeku) uspostavit će se i odgovarajući normativni okvir.

Vidi: 137.93 - neovisnost sudstva

137.94 Osigurati da svi pojedinci imaju pristup poštenom pravosudnom postupku, uključujući lokalnu i regionalnu razinu, osiguravajući nepristranost i neovisnost sudaca uz povećanje pristupu pravnoj pomoći (Kanada);

Glede neposrednog pristupa pravosuđu, ističe se kako zastupanje po odvjetniku nije obvezno (iznimka je obvezna obrana u kaznenom postupku) te da visina sudskih pristojbi nije prepreka pristupu sudu kao i da je razvijen sustav besplatne pravne pomoći za socijalno najranjivije kategorije. Dostupnost postupka osigurava se reorganizacijom mreža pravosudnih tijela i prilagodbom potrebama građana, što je rezultiralo: smanjenjem broja pravosudnih tijela, spajanjem općinskih i prekršajnih sudova te osnivanjem novih specijaliziranih pravosudnih tijela (interna specijalizacija). Izmjenama Zakona o područjima i sjedištima sudova (2022.) u svim općinskim sudovima u sjedištima županijskih sudova te jednom većem općinskom sudu su osnovani sudski odjeli specijalizirani za obiteljsko-pravne predmete, čime je zaštita postala građanima dostupnija. Suci se kontinuirano specijaliziraju te se odabiru oni s izraženom sklonošću za potrebe djece i znanjem socijalne pedagogije i psihologije mladih. Također, posebni stručni suradnici pružaju pomoć sucima, a  čelnici nadležnih sudova nadziru uvjete i dinamiku održavanja ročišta.

Vidi.: 137.93 i 137.99 - neovisnost sudstva

Povećanje pristupa besplatnoj pravnoj pomoći, osobito primarnoj, ostvaruje se kontinuiranim povećanjem sredstava. Tijekom 2020.-2022., osigurano je oko 552.000 EUR godišnje, no 2023. dolazi do povećanja za 118% (1.183.508 EUR). To ima pozitivan utjecaj  za upravo raspisani natječaj za financiranje projekata pružanja primarne pravne pomoći - za pružatelje s najvećim iskustvom povećan je maksimalni godišnji iznos na 31.200 EUR (147%). Predviđeno je i trogodišnje financiranje projekata (2023/25) što će omogućiti jačanje kapaciteta.

Osim toga u Uredbi za utvrđivanje vrijednosti naknade za pružanje sekundarne pravne pomoći  za 2023.  koju pružaju odvjetnici, vještaci i tumači u građanskim postupcima, povećana je visina boda kao osnove za utvrđivanje naknade, i to za 69% za odvjetnike, 62% za vještake i 60% za tumače, a sve radi osiguranja dovoljnog broja zainteresiranih pružatelja, posebice odvjetnika. 

137.86 Dodatno povećati javno financiranje organizacija koje pružaju besplatnu pravnu pomoć i osiguravaju njenu dostupnost u svim fazama kaznenog postupka (Austrija);

Vidi: 137.94 predzadnji odlomak - besplatna pravna pomoć

Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći uređuje pružanje pravne pomoći (primarne i sekundarne) u građanskim i upravnim stvarima. OCD i pravne klinike koje rade sa žrtvama kaznenih djela nasilja i obiteljskog nasilja financiraju se temeljem ovog Zakona te su ovlaštene pružati primarnu pravnu pomoć - davati pravne savjete i informacije te zastupati i pisati podneske građana u postupcima pred javnopravnim tijelima (TDU, JL(P)RS i sl.), dok sekundarnu mogu pružati samo  odvjetnici  (obuhvaća i mogućnost oslobođenja od troškova postupka). Također, Zakon  ne regulira pružanje pravne pomoći u kaznenim postupcima, već ZKP-om.

137.87 Osigurati više resursa za financiranje pružatelja besplatne pravne pomoći u cijeloj zemlji (Malta); 

Vidi: 137.94 predzadnji odlomak

137.80 Osnažiti mjere za rješavanje problema pretrpanosti u pritvorskim centrima i zatvorima (Namibija);

Vidi: 137.81, 137.82, 137.83 i 137.84 

137.81 Osnažiti mjere za rješavanje problema pretrpanosti u pritvorskim centrima i zatvorima, te osigurati da novi objekti takvog tipa udovoljavaju međunarodnim standardima (Ruska Federacija); 

Vidi: 137.80 sve reference 

U tijeku je poduzimanje prethodnih radnji za izgradnju novih objekata u zatvorskom sustavu (idejni projekt, projektna dokumentacija, postupak nabave, itd.), a kako bi uvjeti u objektima udovoljavali međunarodnim standardima. Renovirani su zatvori u Rijeci, Šibeniku, Osijeku i Karlovcu, završena je adaptacija zgrade Kaznionice u Lipovici - Popovači i dogradnja Kaznionice u Požegi uz povećanje kapaciteta za 234 mjesta u zatvorenim uvjetima. Završena je i renovacija smještajnih kapaciteta u Zatvoru u Varaždinu te je u tijeku energetska obnova i adaptacija zgrada za smještaj zatvorenica u Kaznionici u Požegi. Također, očekuje se realizacija projekta „Modernizacija zatvorskog sustava kroz izgradnju Kaznionice u Gospiću“ - kapacitet za 400 zatvorenika i 250 djelatnika. Projekt je vrijedan 70.000.000 EUR te će se realizirati uz pomoć Razvojne Banke Vijeća Europe u omjeru od 70%, dok će 30% financirati Hrvatska.   Dodatno se razmatra se i izgradnja Kaznionice i zatvora u Osijeku te Kaznionice i zatvora u Sisku, kao i adaptacija Zatvora u Zagrebu, odnosno Centra za dijagnostiku 

137.82   Boriti se protiv prenatrpanosti zatvora i poboljšati zdravstvenu zaštitu zatvorenika (Bolivarijanska Republika Venezuela);

Vidi: 137.80 sve reference 

Izgradnjom novih objekata kao i renoviranjem postojećih, doprinosi se poboljšanju uvjeta u zatvorima. Zatvorenicima se osigurava liječenje kao i provedba zdravstvene zaštite kvalitetom i opsegom određenim u sustavu javnog zdravstva. U MPU osnovana je Radna skupina za izradu Pravilnika o normativima i standardima za pružanje zdravstvene zaštite u zatvorskom sustava, te se od Ministarstva zdravstva očekuje odobrenje teksta.

137.83 Osnažiti mjere za rješavanje problema prenatrpanosti u pritvorskim centrima i zatvorima uz osiguravanje njihove usklađenost s međunarodnim standardima (Bjelarus);
	
Vidi: 137.80 sve reference 

Mjere za rješavanje prenapučenosti provode se sukladno međunarodnim preporukama te se Europskom odboru za sprječavanje mučenja i neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja (CPT) dostavljaju očitovanja iz nadležnosti MPU s planom izvršenja preporuka. 

137.84 Poduzeti mjere za osnaživanje napora prema rješavanju prenatrpanosti u pritvorskim centrima i zatvorima, uključujući probaciju (Bocvana);	

Vidi: 137.80 sve reference 

Na prenapučenost u zatvorskom sustavu pozitivno djeluju alternativne sankcije, koje su dovele do smanjenja broja zatvorenika

137.85  Poduzeti mjere prema poboljšanju uvjeta u zatvorima (Islamska Republika Iran);

Vidi:137.80, 137.82, 137.83 i 137.84
				
			Žene	

137.161 Pojačati napore za povećanje sudjelovanja žena u javnom i privatnom sektoru (Timor-Leste);

Nacionalni plan za ravnopravnost spolova, do 2027. i pripadajući Akcijski plan, do 2024. sadrže poseban cilj povećanja zastupljenosti žena na mjestima političkog i javnog odlučivanja te mjere  za podizanje svijesti o značaju veće zastupljenosti žena na mjestima političkog odlučivanja kao i za poboljšanje razine participacije žena u sportu, sportskim savezima i sportskim udruženjima u lokalnoj i regionalnoj samoupravi. Također, dokumenti sadrže i mjere za jačanje poduzetništva žena i njihovog položaja u privatnom sektoru - jačanje konkurentnosti povoljnim kreditima za  poduzetnice i državnim potporama. 

137.162 Promicati ravnopravno sudjelovanje žena u političkom i javnom životu (Maldivi);

Vidi: 137.161

137.163  Promicati puno i ravnopravno sudjelovanje žena u političkom i javnom životu, kao i u državnoj i javnoj službi (Luksemburg);

Vidi: 137.161

137.164 Intenzivirati napore usmjerene na povećanje i poboljšanje sudjelovanja žena u javnom i privatnom sektoru (Irak); 

Vidi: 137.161

137.165  Intenzivirati napore u pogledu sprječavanja i adresiranja diskriminacije nad ženama, posebice u kontekstu obrazovanja i zapošljavanja, uspostavljanjem odgovarajućih zaštitnih mjera kako bi se osiguralo potpuno ostvarivanje ženskih prava (Bahami);

Zabrana diskriminacije propisana je Zakonom o suzbijanju diskriminacije, koji: određuje zaštitu od diskriminacije propisujući osnove temeljem kojih je diskriminacija zabranjena, definira pojam i oblike diskriminacije te osigurava zaštitu pred nadležnim tijelima.

Glede diskriminacije nad ženama u obrazovanju, Nacionalna strategija zaštite od nasilja u obitelji, 2017.-2022., sadrži mjere u cilju osiguravanja obrazovanja svih dionika u školskom sustavu za učinkovitu borbu protiv obiteljskog nasilja. Pravilnik o udžbeničkom standardu (2019.) sadrži obvezu promicanja ravnopravnosti spolova u udžbenicima koristeći jednaki omjer ilustracija likova obaju spolova i imenica obaju rodova. Preventivni programi u školskim ustanovama uključuju edukaciju učenika o rodno uvjetovanom nasilju i nasilju u vezama mladih kao i usavršavanje kandidata za nastavnike o rodno uvjetovanom nasilju. Također, uvođenjem cjelodnevne nastave povećat će se edukacija u borbi protiv obiteljskog nasilja.

Vidi: poglavlje “Diskriminacija na poslu” 

137.166  Preispitati kriterije prihvatljivosti za socijalne naknade, posebice za žene, i razviti politike koje bi osigurale bolju socijalnu zaštitu (Slovačka);

U veljači 2022. stupio je na snagu novi Zakon o socijalnoj skrbi, kojim su stvoreni uvjeti za nastavak reformi, kao što su reforme centara za socijalnu skrb kroz osnivanje Hrvatskog zavoda za socijalni rad, Obiteljskog centra i Akademije socijalne skrbi. Unaprijeđeni su i kriteriji za socijalne naknade za različite kategorije, uključujući i žene: (i) povećana je osnovica za zajamčenu minimalnu naknadu (ZMN) sa 106 EUR na 132 EUR; povećan je maksimalni iznos ZMN za kućanstvo sa 100% na 150% bruto iznosa minimalne plaće; proširen je krug korisnika ZMN; 50% iznosa ZMN priznaje se beskućniku koji koristi smještaj u prihvatilištu te žrtvi nasilja u obitelji i trgovanja ljudima kojima je priznata usluga privremenog smještaja; (ii) povećana je osobna invalidnina - imovinski cenzus više nije zapreka ostvarivanju prava; (iii) povećana je naknada za osobne potrebe korisnika prava na uslugu smještaja.

137.167  Povećati rodiljne i roditeljske potpore (Cipar);

Potpora roditeljstvu prioritet je Vlade te su u proteklom razdoblju kontinuirano podizane visine potpora iz sustava rodiljnih i roditeljskih potpora za određene skupine korisnika (izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama u 2002. i 2003. godini. Također, omogućeni su povoljniji uvjeti za ostvarivanje prava te uvedeni novi instituti: očinski dopust (10 radnih dana za jedno dijete, odnosno 15 u slučaju blizanaca, trojki ili istodobnog rođenja više djece), dopust drugog posvojitelja i udomiteljski dopust.

Povećan je i maksimalni iznos naknade plaće za vrijeme korištenja prava na roditeljski dopust za zaposlene i samozaposlene roditelje s ranijih 750 na 995 EUR (kroz povećavanje u tri puta,  što je 281,87 %). Povećana je i naknada za vrijeme korištenja prava na roditeljski dopust kao prava na rad s polovicom punog radnog vremena s 309 na 485 EUR. Potpore za druge korisničke skupine povećane su s 309 na 551 EUR (dopust radi njege djeteta s teškoćama u razvoju, rad s polovicom punog radnog vremena radi pojačane njege do treće godine života, naknada za roditeljski dopust u trajanju 30 mjeseci za blizance, treće i svako sljedeće dijete te naknada kada roditelj ne ispunjava uvjet prethodnog osiguranja).

Navedene zakonske promjene rezultirale su kontinuiranim porastom broja korisnika prava i proračunskih izdataka iz sustava rodiljnih i roditeljskih potpora.

137.170  Integrirati rodnu perspektivu u sve napore usmjerene na postizanje ciljeva održivog razvoja (Kazahstan);

Provedba Nacionalnog plana za ravnopravnost spolova, do 2027. i pripadajućeg Akcijskog plana, do 2024., doprinijet će provedbi cilja 5 Programa UN-a o održivom razvoju, do 2030. (postizanje ravnopravnosti spolova i osnaživanje žena i djevojčica). Uvođenje perspektive ravnopravnosti spolova u javne politike jedan je od nacionalnih prioriteta. U tom smislu, snažit će se kapaciteti državne uprave u kreiranju rodno osjetljivih javnih politika, podrškom pri izradi Planova djelovanja za promicanje i uspostavljanje ravnopravnosti spolova (obveza iz Zakona o ravnopravnosti spolova) te osnaživanjem županijskih povjerenstava za ravnopravnost spolova.

137.149  Provoditi odredbe Konvencije o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena i integrirati rodnu perspektivu, u skladu s odredbama Konvencije, uz usmjeravanja napora prema postizanju ciljeva održivog razvoja (Sjeverna Makedonija);	

Vidi: 137.148 - ciljevi održivog razvoja 

Nacionalni plan za ravnopravnost spolova, do 2027. i pripadajući Akcijski plan, do 2024., izrađeni su sukladno Istanbulskoj konvenciji. Prioriteti su uklanjanje rodno uvjetovanog nasilja i unaprjeđenje kompetencija stručnjaka koji rade na zaštiti od nasilja. Programima izobrazbe obuhvaćeni su članovi županijskih timova koji neposredno rade na zaštiti i pružanju pomoći žrtvama nasilja (predstavnici: policije, socijalne skrbi, zdravstva i pravosudnih tijela), djelatnici državnih tijela neposredno uključeni u provedbu Konvencije te stručnjaci iz sustava socijalne skrbi koji pružaju usluge psihosocijalnog tretmana radi prevencije nasilnog ponašanja. 

Diskriminacija na poslu

137.114 Povećati napore prema provedbi postojećeg zakonodavstva za rješavanje jednakosti na tržištu rada i jednakim plaćama (Irska); 

Jednakost plaća žena i muškaraca jamči se čl. 91. Zakona o radu, koji izrijekom određuje dužnost poslodavcu isplatite jednake plaće radnici i radniku za jednaki rad ili za rad jednake vrijednosti. Izmjenama Zakona iz 2023. određena je obvezna primjene tog načela i na materijalne primitke iz radnog odnosa koji se ne smatraju plaćom. Također je propisana obveza poslodavca da radi ostvarivanja prava na jednakost plaća, na zahtjev radnika dostavi podatke o kriterijima temeljem kojih je (drugi) radnik koji obavlja iste ili slične poslove ostvario plaću.

137.115  Osnažiti aktualne mjere za smanjivanje razlike u plaćama među spolovima (Mjanmar);

Izmjenama Zakona o radu (2023.) u čl. 91. st. 4. propisano je, da je svaka odredba ugovora o radu, kolektivnog ugovora, pravilnika o radu ili drugoga pravnoga akta koja bi bila utvrđena protivno načelu jednakosti plaća žena i muškaraca ništetna - ne proizvodi pravni učinak  nevaljana je od početka i sud pazi na istu ex officcio. Pravo na isticanje ništetnosti ne zastarijeva.

137.116  Poduzeti mjere usmjerene prema provedbi načela jednake plaće za rad jednake vrijednosti u najvećoj mogućoj mjeri (Ukrajina);	

Izmjenama Zakona o radu (2023.) uvodi se čl. 90.b, koji definira što se smatra primjerenom plaćom te određuje da osnove i mjerila za isplatu plaće ne mogu biti poslovna tajna, jer će se takvo ugovaranje smatrati ništetnim. Stoga je odredba ugovora o radu, kolektivnog ugovora, pravilnika o radu ili drugog pravnog akta kojom bi navedeno bila poslovna tajna ništetna i ne proizvodi pravni učinak.

137.117 Provesti načelo jednake plaće za rad jednake vrijednosti i smanjiti trajni jaz u plaćama među spolovima u zemlji (Sjeverna Makedonija);
	
Vidi: 137.115 i 137.116

Direktivom (EU) 2023/970 o jačanju primjene načela jednakih plaća muškaraca i žena za jednak rad ili rad jednake vrijednosti putem transparentnosti plaća i mehanizama izvršenja, iz lipnja 2023., utvrđuju se minimalni zahtjevi za jačanje primjene „načela jednake plaće”. Hrvatska, je kao članica EU u obvezi kroz nacionalne propise transponirati Direktivu do 7. lipnja 2026.
 
137.118  Poduzeti dodatne koraka za uklanjanje diskriminacije na temelju spola u radnom okruženju (Kambodža);	

Mjere aktivne politike zapošljavanja iz nadležnosti Hrvatskoga zavoda za zapošljavanje (HZZ) temelje se na Zakonu o tržištu rada, te oba spola mogu ravnopravno i pod istim uvjetima sudjelovati u mjerama. No, zbog nepovoljnijih uvjeta na tržištu rada za određene skupine nezaposlenih, primjenjuju se povoljniji kriteriji kako bi se stopa uključenosti mladih, žena, dugotrajno nezaposlenih, starijih i osoba s invaliditetom povećala. U mjere aktivne politike zapošljavanja u 2022., uključene su 31.482 osobe (16.651 žena); u prvih pet mjeseci 2023. uključeno je 13.981 osoba (7.585 žena).

137.119  Poduzeti regulatorne mjere kako bi se osiguralo pitanje nediskriminacije žena na tržištu rada, kao i mjere za provedbu načela jednake plaće za rad jednake vrijednosti (Ruska Federacija);

Vidi: 137.118 - diskriminacija

Vidi: 137.114, 137.115, i 137.116 - jednake plaće za jednaki rad

137.120  Osnažiti napore za podizanje svijesti javnosti prema ravnopravnosti spolova na tržištu rada uz provedbu načela jednake plaće za jednak rad (Sudan);	

Vidi: 137.118 

Nacionalni plan za ravnopravnost spolova, do 2024. je povezan s provedbom sve tri komponente Europskog stupa socijalnih prava (dokument donesen 2017. kako bi poboljšala europska konkurentnost te potakla ulaganja otvaranjem radnih mjesta): (i) jednake mogućnosti i pristup tržištu rada, (ii) dinamično tržište rada i pravedni radni uvjeti, te (iii) socijalna zaštita i inkluzija (s naglaskom na: položaj žena na tržištu rada, usklađivanje privatnih i poslovnih obveza i zaštitu od rodno uvjetovanog nasilja). Planom će se unaprijediti položaj žena na tržištu rada kroz zaštitu njihovog dostojanstva i poticanja razine zapošljivosti (bolja ravnoteža privatnog i poslovnog života, uklanjanje rodnih stereotipa o brizi za djecu, povećanje udjela očeva koji koriste rodiljni dopust, osnaživanje poduzetništva žena povoljnim kreditima i potporama). 

137.121  Formulirati i provoditi učinkovite politike usmjerene prema smanjenju razlike u plaćama među spolovima s ciljem osiguranja jednake plaće za sve (Bocvana);

Vidi: 137.114, 137.115, i 137.116 

137.122 Usvojiti regulatorne mjere kako bi se osiguralo da se rodna pitanja uzimaju u obzir na tržištu rada i ojačati napore na uklanjanju segregacije pri zapošljavanju (Senegal);
	
HZZ primjenom Zakona o radu, Zakona o suzbijanju diskriminacije i Zakona o ravnopravnosti spolova osigurava provedbu politika jednakih mogućnosti i zaštite od diskriminacije. Savjetnici HZZ-a savjetuju o pitanjima diskriminacije na radnom mjestu, ravnopravnosti kao i o upravljanju različitostima ljudskih potencijala. Poslodavci prijavljuju potrebe za radnicima preko portala „Burza rada“, te se prijave u kojima postoje diskriminatorne odluke vezano uz uvjetovanje zapošljavanja ne mogu objaviti i predstavljaju izravnu diskriminaciju zabranjenu Zakonom o suzbijanju diskriminacije.  

137.123 Povećati napore prema uklanjanju diskriminacije žena pri zapošljavanju i smanjenju razlike u plaćama među spolovima (Republika Koreja);

Jedna od mjera kojom se potiče poduzetništvo je potpora za samozapošljavanje. Osobe oba spola mogu ravnopravno i pod istim uvjetima sudjelovati u mjerama. Iako se zbog nepovoljnog položaja na tržištu rada, za određene skupine, uključujući i žene primjenjuju povoljniji kriteriji, još nije postignut zadovoljavajući napredak - u 2022. je u potporu za samozapošljavanje uključeno 6242 osoba (2444 žena) i te 2023. u prvih pet mjeseci 1753 osoba (743 žene).

U radnom zakonodavstvu jedno od temeljnih načela je zabrana izravne ili neizravne diskriminacija, uključujući kriterije za odabir i uvjete pri zapošljavanju, ali i napredovanju, profesionalnom usmjeravanju, stručnom osposobljavanju, usavršavanju i prekvalifikaciji.

Vidi: 137.114, 137.115, i 137.116 

137.168  Nastaviti jačati mjere u pogledu provedbe propisa koji se odnose na rodnu diskriminaciju na radnom mjestu (Indija);

Zakon o radu (čl.134.) propisuje zaštitu dostojanstva radnika, koja uključuje zaštitu od uznemiravanja i spolnog uznemiravanja prema nekoj od zabranjenih osnova diskriminacije, uključujući i rodni identitet. Izmjenama Zakona (2023.) propisuje se obveza poslodavcu koji zapošljava više od 75 radnika da imenuje dvije osobe različitog spola, koje su uz njega, ovlaštene rješavati pritužbe vezane za zaštitu dostojanstva radnika. U tu svrhu provode se i edukacije.

137.135 Provoditi politiku uklanjanja nejednakosti između muškaraca i žena poduzimanjem učinkovitih mjera usmjerenih prema povećanju ekonomskog osnaživanja žena (Džibuti);

Kao prioritet Akcijskim planom, do 2024., kreiran je poseban cilj: „Unaprijediti položaj žena na tržištu rada“ s četiri mjere koje se odnose na: unaprjeđenje zaštite dostojanstva radnika; poticanja razine zapošljivosti žena; omogućavanje bolje ravnoteže privatnog i poslovnog života uklanjanjem rodnih stereotipa o brizi za djecu u obitelji; jačanje konkurentnosti poduzetništva povoljnim kreditima za poduzetnice i potporama.
					
	Nasilje u obitelji i rodno uvjetovano nasilje

137.137   Poboljšati usluge i podršku preživjelima rodno uvjetovanog nasilja provedbom obveza prema Istanbulskoj konvenciji za zaštitu od nasilja u obitelji, uključujući prestanak prakse kaznenog gonjenja žrtava (Kanada); 	

Sredstva za borbu protiv nasilja nad ženama osigurana su u državnom proračunu, a dodatno se koriste i EU fondovi. Tim sredstvima podupiru se skloništa za žrtve nasilja u obitelji te 23 od 25 skloništa podupire Ministarstvo rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike (MRMSOSP) koje trogodišnjim programima financira: (i) ženske OCD koje kao pokretači promjene pružaju usluge savjetovanja i skloništa za žene i djecu žrtve obiteljskog nasilja (340.000 EUR godišnje) te (ii) OCD koji pružaju usluge savjetovanja za žrtve obiteljskog i seksualnog nasilja (400.000 EUR godišnje). Nadalje, financiraju se i projekti za: uspostavu skloništa i usluge skrbi izvan obitelji (ukupno 7.300.000 EUR), skloništa za pružanje usluge smještaja žrtava nasilja u mreži socijalnih usluga (650.000 EUR godišnje); jačanje kapaciteta stručnjaka za pružanje psihosocijalne podrške; podizanje svijesti o pravima žrtava. 

Vidi: 137.151 - skloništa 

Nacionalnim planom razvoja socijalnih usluga, 2021.-2027., osigurava se dostupnost socijalnih usluga, uključujući za žrtve nasilja u obitelji u cilju prevencije institucionalizacije i povećanja opsega izvaninstitucijskih usluga te ravnomjernije regionalne distribucije.

Prema Zakonu o stambenom zbrinjavanju na potpomognutim područjima, žrtvama nasilja se omogućava stambeno zbrinjavanje na četiri godine.

Vidi: 137.139 - provedba Istanbulske konvencije

Vezano uz praksu kaznenog gonjenja žrtava, ističe se kako ona načelno ne postoji jer zakonodavni okvir i štiti žrtvu od progona te osigurava kako pravo na pristup službama za potporu žrtvama kaznenih djela tako i ostala prava uključujući i pravo na psihološku i drugu stručnu pomoć. Stoga se radnje u kaznenim predmetima, prvenstveno poduzimaju protiv počinitelja kaznenog djela, a ne žrtve. U slučaju kada sam osumnjičenik podnese prijavu protiv žrtve s naslova njenog lažnog prijavljivanja, nadležno državno odvjetništvo u obvezi je razmatranja prijave, no zbog težine dokazivanja najčešće se donosi rješenje o odbačaju kaznene prijave.

Također, ukazuje se na situaciju u prekršajnim postupcima, kada policija intervenira temeljem dojava o kršenju javnog reda i mira te utvrdi da je došlo do međusobnog sukoba, a pri čemu nije moguće razlikovati primarnog nasilnika od žrtve. U tom slučaju temeljem optužnog prijedloga, slučaj rješava Općinski sud, Prekršajni odjel.
	
137.138 Implementirati Istanbulsku konvenciju u potpunosti u domaće zakone i politike, kako bi se zaštitile i podržale žrtve i osobe koje su preživjele rodno uvjetovano nasilje (Australija);

Hrvatska je ratificirala Istanbulsku konvenciju 2018. te odredbe o pravima žrtava nasilja implementirala u zakone (od kazneno-pravne zaštite, stambenog zbrinjavanja do mehanizama zaštite i preventivnog djelovanja). Također je 2022., osnovana međuresorna radna skupina radi unapređenja kaznenog zakonodavstva (predstavnici: pravosuđa , TDU, OCD i znanstvenici).

KZ sadrži niz kaznenih djela s elementima nasilja: tjelesna ozljeda (čl.117.), teška tjelesna ozljeda (čl.118.), prijetnja (čl.139.) gdje je počinjenje djela prema bliskoj osobi ili iz mržnje kvalificirani oblik s težom sankcijom (može biti motivirano spolom, spolnim opredjeljenjem ili rodnim identitetom žrtve). Propisano je i zasebno kazneno djelo nasilja u obitelji (čl.179.a) kao i  druga kaznena djela: sakaćenje ženskih spolnih organa (čl.116.), nametljivo ponašanje (čl.140.), silovanje (čl.153.), teško djelo protiv spolne slobode (čl.154.), spolno uznemiravanje (čl.156.), prisila na sklapanje braka (čl.169.), protupravni prekid trudnoće (čl.115.). 

Izmjenama KZ, 2019., pooštrena je politika kažnjavanja za niz kaznenih djela koja se odnose na tjelesne ozljede, prijetnju, sakaćenje ženskih spolnih organa i na djela iz poglavlja “Kaznena djela protiv spolne slobode”, te je kazneno djelo nasilja u obitelji je prošireno u zakonskom opisu, jer je kao nova posljedica uvedeno stanje dugotrajne patnje. Izmijenjena je i koncepcija kaznenog djela silovanja, kojim se sada smatra i svaki nekonsenzualni spolni odnošaj ili s njim izjednačena spolna radnja, dakle i onda kad nema uporabe sile ili prijetnje na život i tijelo. Izmjenama KZ iz 2021., prošireno je značenje izraza „bliska osoba“ (sada obuhvaća i sadašnjeg ili bivšeg partnera u intimnoj vezi), čime je ojačana zaštita žrtve u vidu kaznenog progona po službenoj dužnosti ili višom kaznom zatvora. Za brojne sigurnosne mjere, umjesto fakultativnog propisano je obvezno izricanje. Utvrđeno je da se kazneno djelo spolnog uznemiravanja, progoni po službenoj dužnosti i uvedeno novo kazneno djelo zlouporaba snimke spolno eksplicitnog sadržaja (čl.144.) - kažnjavanje ,,osvetničke pornografije“ i ,,deep fake pornografije“.

Zakon o zaštiti od nasilja u obitelji, uz definiciju nasilja u obitelji kao i sistematizirani katalog prava žrtava, propisuje prekršaje te sankcije (novčanu kaznu, kazna zatvora i zaštitne mjere), te je kasnijim izmjenama pooštreno odmjeravanje kazni. Važno je da se izricanje zaštitne mjere zabrane približavanja, uznemiravanja ili uhođenja žrtve nasilja u obitelji i udaljenja iz zajedničkog kućanstva, može provoditi i prije pokretanja prekršajnog postupka.  

137.139 Poduzeti konkretne korake za potpunu harmonizaciju zakonodavnog i političkog okvira koji se odnosi na rodno zasnovano nasilje sa standardima utvrđenim u Istanbulskoj konvenciji (Namibija);

Vidi: 137.138 i 137.140

Hrvatska je 2022. uputila prvo izvješće o provedbi Istanbulske konvencije Vijeću Europe  s brojnim informacijama o strategijama, zakonima i poduzetim mjerama. Naglasak je na međuresornoj suradnji, edukaciji, prevenciji i uslugama potpore žrtvama. Ujedno, od 2005. se donosi Nacionalna strategija zaštite od nasilja u obitelji.

137.140   Usvojiti sveobuhvatan pristup prevenciji i rješavanju nasilja nad ženama u svim njegovim oblicima i poduzeti konkretne korake za usklađivanje nacionalnog zakonodavnog i administrativnog okvira sa standardima utvrđenim u Istanbulskoj konvenciji (Belgija);

Definicija nasilja u obitelji propisana je Zakonom o zaštiti od nasilja u obitelji i KZ-om te postoji kontinuitet donošenja strateških nacionalnih dokumenata. Zakonom o zaštiti od nasilja u obitelji (2022.) utvrđeno je da prava i interesi žrtve u kaznenom postupku vrijede isto kao i za prekršajni postupak. Kako se većina oblika nasilja sankcionira u prekršajnom postupku, osnažena su prava žrtava i učinjen je doprinos sprječavanju sekundarne viktimizacije.

Vidi: 137.138 i 137.139 - usklađivanje zakonodavstva

Vidi: 137.141 - mjere

137.141  Poduzeti potrebne mjere za usvajanje cjelovitog pristupa prevenciji i rješavanju nasilja nad ženama u svim njegovim oblicima (Indija);
	
Izmjenama kaznenog zakonodavstva, osnažit će se kaznenopravna zaštitu žrtava nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, pooštravanjem kažnjavanja i uvođenjem samostalnog kaznenog djela teškog ubojstva bliske ženske osobe, propisivanjem nezastarjevanja ovog djela kao i unaprjeđenjem procesnog položaja žrtava u okviru kaznenog postupka. Ojačat će se i prekršajnopravna zaštita jasnijim razgraničenjem kaznenog djela nasilja u obitelji od prekršaja, kao i unaprjeđenje položaja žrtve u prekršajnom postupku kroz zajamčena prava propisana katalogom (biti će obuhvaćena i nova prava žrtve). 
U okviru EU projekta „Zaustavimo nasilje nad ženama i nasilje u obitelji - Za nasilje nema opravdanja“ provodi se kampanja #empatija sada s ciljem senzibilizacije javnosti za potrebe i prava žrtava te prevencije. Planira se nova medijska kampanja u cilju razvoja svijesti o štetnosti rodno uvjetovanog nasilja s naglaskom na seksualno nasilje i uklanjanje stereotipa o podijeljenim ulogama muškaraca i žena. Kontinuirano se provode edukacije  u sustavima pravosuđa, policije, obrazovanja i socijalne skrbi radi pravovremenog i učinkovitog odgovora u slučajevima nasilja .

Vidi: 137.137, 137.142, 137.138, 137.143 i 137.144

137.142  Osnažiti napore u borbi protiv svih oblika diskriminacije žena i rodno uvjetovanog nasilja, uključujući učinkovitu primjenu odredbi Istanbulske konvencije u domaćim politikama (Italija);

MRMSOSP je odgovorno za koordinaciju, primjenu, nadzor i procjenu politika i mjera za sprečavanje i borbu protiv svih oblika nasilja obuhvaćenih Konvencijom, dok je provedba u djelokrugu TDU nadležnih za poslove zaštite djece i obitelji, pravosuđa, unutarnjih poslova, obrazovanja, zdravstva, ravnopravnosti spolova i zaštite ljudskih prava. U svakom nadležnom tijelu imenovan je koordinator. U tijeku je izrada Nacionalnog plana zaštite od nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, do 2028., te su usvojeni: Nacionalni plan za suzbijanje seksualnog nasilja i seksualnog uznemiravanja, do 2027 i Akcijski plan, do 2024. i Nacionalni plan za ravnopravnost spolova, do 2027. 

Temeljem Sporazuma o međuresornoj suradnji u području sprečavanja i borbe protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, u 2019. uspostavljeni su Nacionalni tim i županijskih timovi za sprečavanje i borbu protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, u cilju unaprjeđenje rada TDU i OCD u provedbi zakona i Konvencije. Članovi timova su visoki dužnosnici, kao i suci te stručnjaci iz nadležnih resora i predstavnici OCD. Brojne zadaće potvrđuju dosljednu provedbu Konvencije: uvođenje rodnog proračuna, unaprjeđenje međuresorne suradnje, edukacije predstavnika TDU i JLP(R)S, osvještavanje, adekvatno prikazivanje stanja u medijima, provedbu medijskih kampanja za suzbijanje nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, ažuriranje adresara ustanova s kontaktima organizacija koje pružaju pomoć i zaštitu žrtvama. 

Vidi: 137.138 - provedba Istanbulske konvencije

137.143 Osnažiti mjere za sprečavanje i kažnjavanje rodnog uvjetovanog nasilja, što uključuje obuku za policijske službenike, suce i odvjetnike, osiguravanje istrage slučajeva nasilja u obitelji i kažnjavanje odgovornih, te osiguravanje pristupa skloništima, zaštitnim mjerama i odgovarajućoj naknadi za žrtve (Meksiko); 

Vidi: 137.159 - obuka

Radi učinkovite provedbe zakona vezanih za obiteljsko nasilje, DORH sudjeluje u provođenju obuke za policijske službenike, državne odvjetnike i suce. Državni odvjetnici su 2022. sudjelovali u pet regionalnih centara na radionicama Pravosudne akademije o nasilju u obitelji.

Nadležna državna odvjetništva u slučajevima podnesenih kaznenih prijava ili saznanja o sumnji na počinjenje kaznenog djela nasilja u obitelji poduzimaju sve potrebne radnje radi utvrđivanja okolnosti kaznenog djela i procesuiranja počinitelja, te postupaju s osobitom žurnošću i dužnom pažnjom prema žrtvama. Osim u kaznenom postupku, ovlaštena su i općinskom sudu - prekršajnom odjelu podnositi optužne prijedloge protiv počinitelja djela predviđenih Zakonom o zaštiti od nasilja u obitelji. Dokazivanje otežava zakonsko pravo „blagodati nesvjedočenja“ koji koriste žrtve (bračni ili izvanbračni drugovi počinitelja) te svjedoci u bliskom srodstvu s počiniteljem. U nedostatku i drugih dokaza to ima za posljedicu donošenje rješenja o odbačaju kaznene prijave zbog nepostojanja osnovane sumnje na počinjenje kaznenog djela. DORH je ukazalo nižim državnim odvjetništvima koja postupaju u predmetima nasilja u obitelji na potrebu provođenja pojedinačne procjene žrtve sukladno zakonskim odredbama.

Vidi: 137.154 - istrage

Novčana naknada za kaznena djela koja su se dogodila na hrvatskom teritoriju, dodjeljuje se Zakonom o novčanoj naknadi žrtvama kaznenih djela koje su hrvatski državljani ili imaju prebivalište, ili su pak državljani EU članice ili imaju tamo prebivalište. Zakon se odnosi samo na kaznena djela nasilja, te se na žrtve primjenjuje samo kada se ta djela podliježu definiciji nasilja po ovom Zakonu.

137.144   Nastaviti napore uložene u borbu protiv svih oblika nasilja nad ženama, kao i rodno zasnovanog nasilja i obiteljskog nasilja (Tunis);

Uzimajući u obzir različite oblike nasilja te duboke zdravstvene i socijalne posljedice na žrtvu i funkcioniranje obitelji i društva, posebice je važna međusektorska suradnja kod sprečavanja nasilja u obitelji i zbrinjavanja i pružanja pomoći žrtvama.

Zakonodavni okvir za borbu protiv nasilja detaljno je razrađen - od zakona do brojnih pravilnika koji u odredbe uključuju sprječavanje nasilja nad ženama i nasilja u obitelji. Nadalje, Nacionalni plan za ravnopravnost spolova, sadrži poseban cilj „Stvoriti preduvjete za uklanjanje rodno uvjetovanog nasilja“, s 12 mjera koje se odnose, na: uspostavu sustava statističkog praćenja sudskih predmeta u kojima su žene žrtve, unaprjeđenje kompetencija stručnjaka, podizanje svijesti javnosti i žrtava, podizanje stručnosti i svijesti dionika u pravosudnom i policijskom sustavu, primjereno postupanje institucija, unaprjeđenje zakonodavstva, itd.

Vidi: 137.141 - mjere

137.145 Usvojiti učinkovite mjere prema umanjenju razlika u plaćama i rodnog nasilja, seksualnog uznemiravanja i silovanja; osigurati pravovremeno upravljanje pritužbama, pristup pravdi i odštetu za žrtve (Bolivarijanska Republika Venezuela);	

Vidi: 137.123 - jednakost plaća

Vidi: 137.94 - pristup pravdi 

Vidi: 137.138, 137.141 i 137.144 - borba protiv nasilja 

Vidi: 137.143 - odšteta žrtvama

137.146  Poduzeti dodatne mjere za učinkovitu zaštitu svih žrtava nasilja u obitelji i rodno uvjetovanog nasilja (Kirgistan);	

Vidi: 137.145 sve reference

Vidi: 137.154 - nasilje u obitelji

Vidi: 137.141 - mjere

137.147  Nastaviti jačanje pravnog i institucionalnog okvira u području zaštite od nasilja u obitelji (Indonezija);	

Vidi: 137.145  sve reference

Vidi: 137.154 - nasilje u obitelji

Vidi: 137.141 - mjere

137.148  Nastaviti s mjerama sprečavanja svih oblika nasilja nad ženama i promicanja rodne ravnopravnosti (Nepal);	

Vidi: 137.145 sve reference

Vidi: 137.141 - mjere

137.150 Nastaviti poduzimati korake, uključujući pružanje odgovarajućih resursa za osnaživanje žena i rješavanje nasilja zasnovanog na spolu (Pakistan);

Vidi: 137.137 i 137.162 - osnaživanje žena 

Vidi: 137.138 i 137.144 - spolno nasilje 

137.152  Suzbiti nasilja nad ženama, posebice snažnijom kriminalizacijom obiteljskog nasilja (Francuska);

Vidi: 137.138. i 137.154

Vidi: 137.141 - mjere

137.154  Osigurati temeljitu istragu slučajeva nasilja u obitelji, kazneni progon i osudu počinitelja, te odgovarajuće naknade za žrtve (Grčka);

Kazneno djelo nasilja u obitelji propisuje KZ u čl.179.a  - „počinitelj je onaj tko teško krši propise o zaštiti od nasilja u obitelji i time kod člana obitelji ili bliske osobe izazove strah za njezinu sigurnost ili sigurnost njoj bliskih osoba ili je dovede u ponižavajući položaj ili stanje dugotrajne patnje, a time nije počinjeno teže kazneno djelo“. Prijavljuje se kao samostalno ili u stjecaju s drugim kaznenim djelima (primjerice, prijetnja).

U razdoblju, 2020.-2022. zamijećen je porast broja kaznenih prijava protiv počinitelja ovog kaznenog djela kao  rezultat veće spremnosti žrtava na prijavljivanje i sudjelovanje u kaznenom postupku  te povećane svijesti javnosti. To je djelomično i posljedica pandemije COVID-19 zbog  povećanja rizičnih čimbenika u kontekstu obiteljskog nasilja. Navedeno prati i rast broj odluka državnih odvjetništva: 2022. porastao je broj podignutih optužnica za 31,7%, a za 20% i broj osuđujućih presuda. No vidljivi su povoljni učinci: kod žrtava se podigla svijesti o kažnjivosti djela, kampanje i medijske objave povećale su senzibilizaciju društva te je unaprjeđen sustav potpore žrtvama kroz zakonodavni okvir i primjenu.

Kada nadležna državna odvjetništva odbace kaznenu prijavu protiv počinitelja kaznenog djela iz čl. 179.a KZ jer se ne radi o kaznenom djelu koje se progoni po službenoj dužnosti, a utvrde postojanje nekog od oblika nasilja iz čl. 10. Zakona o zaštiti od nasilja u obitelji, dužna su nadležnom općinskom sudu - prekršajnom odjelu podnijeti optužni prijedlog. Tijekom 2021. i 2022. povećan je broj pokrenutih prekršajnih postupaka prema počiniteljima djela iz čl. 10. 

Vidi: 137. 143 - provedba istrage i naknada za žrtve  

137.156  Nastaviti s naporima usmjerenima na sprječavanje i adresiranje nasilja nad ženama u svim njegovim oblicima i intenzivirati mjere za podizanje svijesti (Republika Moldavija);

Vidi: sve reference u 137.141 - sprječavanje nasilja

Vidi: 137.142 i 137.144 - svijest o nasilju 

137.157 Nastaviti primjenjivati praktične mjere za sprječavanje rodno uvjetovanog nasilja (Cipar);

Žrtve seksualnog nasilja mogu se obratiti policiji, DORH-u, područnim uredima za socijalnu skrb i OCD-ima. Imaju pravo, na: odgovarajući smještaj, naknadu štete, psihološku pomoć, besplatnu pravnu pomoć, zdravstvenu skrb te savjetovanje, psihoterapiju, rad s članovima obitelji i pripremu za sudske postupke, uključujući i na sigurnost tijekom postupka. Žrtve seksualnog uznemiravanja mogu se obratiti policiji, DORH-u te područnim uredima za socijalnu skrb. Kao doprinos, ističe se i uvođenje cjelodnevne nastave kojim se snaži odgojna uloga škole kao i činjenica da određeni broj škola provodi preventivne programe o rodno uvjetovanom nasilju.

Također, djeluje 7 SOS telefona za žrtve obiteljskog nasilja ( 0-24 sata) koje vode OCD-i, od kojih 6 financira MRMSOSP. Od 2020., otvorena je 24-satna besplatna telefonska linija Nacionalni pozivni centar (116 006) koji je dostupan na sve dane u godini. 

137.158 Nastaviti s provedbom mjera za sprječavanje rodno uvjetovanog nasilja i zaštitu žrtava (Dominikanska Republika);

Novim izmjenama kaznenog zakonodavstva planira se propisati rodno utemeljeno nasilje nad ženama kao i teško ubojstvo ženske osobe. 

Vidi: sve reference u 137.41 - sprječavanje rodno uvjetovanog nasilja

Vidi: 137.141 - mjere

137.159 Osigurati i unaprijediti specijaliziranu obuku za osoblje uključeno u osiguravanje sveobuhvatne zaštite žena i djeci žrtvama nasilja (Slovenija);

Vidi. 137.143 i 137.169

MRMSOSP kao tijelo nadležno za postupanje i rad djelatnika u sustavu socijalne skrbi u skladu Godišnjim programom stručnog usavršavanja kontinuirano provodi sustavne programe izobrazbe stručnjaka na području nasilja nad ženama i u obitelji - socijalni radnici, pravnici, psiholozi, socijalni pedagozi. Dodatno, edukacija i licenciranje stručnjaka za usluge psihosocijalnog tretmana, održava se redovito s ciljem prevencije i podizanja kompetencija za rad s počiniteljem nasilja prema Pravilniku o provođenju zaštitne mjere obveznog psihosocijalnog tretmana. 

Također, povodi se EU projekt „Zaustavimo nasilje nad ženama i u obitelji - Za nasilje nema opravdanja“, s 2 komponente: kampanja podizanja svijesti te edukacija predstavnika županijskih timova i TDU te stručnjaka iz sustava socijalne skrbi koji pružaju psihosocijalni tretman. 

U suradnji s Uredom UNICEF-a za Hrvatsku, MRMSOSP je u 2022. organizirao edukaciju za stručnjake u sustavima socijalne skrbi, zdravstva, pravosuđa i policije „Rad s djecom, adolescentima i ženama žrtvama rodno uvjetovanog nasilja“. Također je s UNICEF-om potpisao sporazum o suradnji za provođenje zajedničke podrške obitelji te razvoj obiteljskih oblika skrbi za najranjiviju djecu, kroz Inicijativu „Za snažniju obitelj”. Provedba traje 4 godine od 2017. te je educirano 2600 stručnjaka socijalne skrbi. Razvijen je model podrške za očeve kao i program osposobljavanja udomitelja od kojeg su imale koristi 1294 udomiteljske obitelji s 2214 djece.

137.136 Nastaviti jačanje okvira ljudskih prava i poduzimanje potrebnih mjera kako bi se nacionalni zakoni i prakse uskladili s međunarodnim normama i standardima o ljudskim pravima, posebno u vezi s nasiljem u obitelji (Republika Koreja);

Cjelokupno zakonodavstvo usklađeno je s međunarodnim normama i standardima, zahvaljujući ratifikaciji svih ključnih međunarodnih instrumenata na području ljudskih prava kao i redovitom nacionalnom izvještavanju ugovornim tijelima. Nastavlja se i dalje aktivno praćenja izrade novih standarda kao i razmatranje njihovog uključivanja u domaće zakonodavstvo.

Vidi: 137.1 - međunarodni instrumenti 

Vidi: 137.13. i 137.15 - izvještavanje ugovornih tijela.

137.169  Nastaviti širiti obuku policijskih službenika, državnih službenika i službenika suda o ravnopravnosti spolova i radno uvjetovanom nasilju kako bi se poboljšalo njihovo razumijevanje o primjenjivim međunarodnim i EU standardima te osigurala njihova dosljedna primjena u svim sektorima (Malta);

Vidi: 137.143 i 137.159 
Usvojen je i novi Protokol o postupanju u slučaju seksualnog nasilja koji sadrži obveze nadležnih tijela i drugih dionika koja sudjeluju u otkrivanju i suzbijanju seksualnog nasilja i pružanju pomoći žrtvama kao i način i sadržaj njihove suradnje.

Važeći Akcijski plan, do 2024. određuje mjere s ciljem stvaranja preduvjeta za uklanjanje rodno uvjetovanog nasilja: uspostava statističkog sustava praćenja podataka o sudskim predmetima u kojima su žene žrtve, unaprjeđenje kompetencija stručnjaka, podizanje svijesti javnosti i žrtava, podizanja stručnosti i svijesti dionika u pravosuđu i policiji, osiguranje postupanja institucija prema Protokolu, analize zakonodavstva s ciljem izmjena propisa. Predviđa i izmjene kaznenog okvira koji se tiču nasilja nad ženama i u obitelji - revidiranje mjera opreza kao i opisa kaznenih djela i prekršaja te sankcija kao i revidiranje prava žrtava, što je u tijeku.

U suradnji s MUP-om i UNHCR-om, URS je tiskao i široko distribuirao letak „Informacije za migrantice, izbjeglice i tražiteljice azila” (11.000 primjeraka), na hrvatskom i engleskom te još sedam jezika (farsi, urdu, arapski, turski, kurdski, ukrajinski i francuski). Predstavljen je prilikom obilježavanja Međunarodnog dana žena, kao i hrvatsko izdanje „Preporuke Vijeća Europe CM/Rec(2022)17-Zaštita prava žena i djevojčica migrantica, izbjeglica i tražiteljica azila“.

Policijska akademija u nastavnim programima na svim razinama obrazovanja, provodi kontinuiranu edukaciju o zaštiti ljudskih prava, jednakosti te zabrani i suzbijanju diskriminacije:

- u Policijskoj školi „Josip Jović”, srednjoškolsko obrazovanje (uključuje predmet „Osnove policijskog posla”) godišnje završava preko 50 učenika, dok program za odrasle za zanimanje policajac (pet nastavnih predmeta: „Ustav RH”, “Pravo EU i ljudska prava“; „Policijske ovlasti i primjena“; „Osnove prekršajnog i kaznenog prava“; „Osnove kriminalistike i kriminalističko istraživanje“ i „Psihologija“) završava između 570 i 760 polaznika;

- na Veleučilištu kriminalistike i javne sigurnosti: Studij Kriminalistika s kolegijima “Kazneno-materijalno pravo“, “Kriminalistička metodika istraživanja maloljetničke delinkvencije i kriminaliteta na štetu djece“ „Kriminalistička metodika istraživanja obiteljskog nasilja“ završava godišnje oko 200 studenata, a Specijalistički stručni studij Kriminalistika (kolegiji „ Kaznenopravna zaštita djece i maloljetnika“ i „Primijenjena viktimologija“) preko 50 studenata;

- glede cjeloživotnog obrazovanja policijskih službenika održani su: “Specijalistički tečaj za maloljetničku delinkvenciju i kriminalitet na štetu mladeži i obitelji” (2022. - 19 osoba); “Temeljni tečaj u predmetima nasilja u obitelji” (2021. i 2022.- više od 130 osoba godišnje); “Radionica za policijske službenike i pravosudne dužnosnike o odredbama domaćeg i europskog zakonodavstva usmjerenih na suzbijanje i prevenciju nasilja u obitelji” (2021. i 2022. - više od 20 policijskih službenika godišnje).

137.37	  Usvojiti koordinirane i adekvatno financirane aktivnosti i programe za podizanja svijesti, namijenjene muškarcima i dječacima s ciljem promjene stajališta i promicanja pozitivnih normi muškosti (Haiti);

Glede uključivanja muškaraca u procese za postizanje rodne ravnopravnosti, URS provodi brojne aktivnosti na međunarodnoj i nacionalnoj razini. Uključen je u rad Vijeća Europe na izradi „Smjernica o ulozi muškaraca i dječaka u primjenama rodne ravnopravnosti u borbi protiv nasilja nad ženama“, te na web stranici promiče osvještavanje o nužnosti uključivanja muškaraca u politike rodne ravnopravnosti. Redovito ulaže i u kapacitiranje svojih djelatnika, kao što je u veljači 2023. bilo sudjelovanje na seminaru EU o ulozi muškaraca i dječaka u unaprjeđenju rodne ravnopravnosti.

U sklopu predsjedanja Republike Hrvatske Jadransko-jonskom inicijativom, 5. srpnja 2023. održana je Konferencija o osnaživanju žena pri čemu je uz panele o osnaživanju žena fokus bio i na ulozi muškaraca u unaprjeđenju rodne ravnopravnosti.

137.151  Ojačati mjere kako bi se osigurala dostupnost dovoljnog broja skloništa za žrtve obiteljskog nasilja (Mjanmar);

Vidi: 137.137 prvi odlomak

Dugi niz godina pruža se financijska potpora skloništima za žrtve nasilja. Trenutno djeluje 25 skloništa, s 363 kreveta u svim županijama. Skloništa vode ženske OCD (8 lokacija), OCD (6), vjerske institucije (5), te Hrvatski Crveni križ i domovi/ustanove (6). MRMSOSP redovito prati popunjenost kapaciteta svaka dva tjedna, te popunjenost ne prelazi 66%.

137.153  Poduzeti daljnje korake kako bi se osigurao dovoljan broj skloništa za žrtve nasilja u obitelji, te poboljšati prikupljanje podataka o djelima nasilja u obitelji (Grčka);

Vidi: 137.137 prvi odlomak i 137.151 - skloništa

Djeca

137.171  Pojačati napore za suzbijanje nasilja i društvenog iskorištavanja djece i razviti programe za zaštitu djece žrtava (Libanon);

Vidi: 137.172

Sustavno se educiraju stručnjaci koji rade s djecom te je uočena potreba za dodatnim educiranjem, posebice psihologa i socijalnih pedagoga. U tom smislu, imenovana su županijska stručna vijeća za preventivne programe te županijska stručna vijeća za psihologe i socijalne pedagoge koja se bave zaštitom mentalnog zdravlja i prevencijom neprihvatljivog ponašanja.

Kontinuirano se podupire rad u odgojno-obrazovnim ustanovama: na godišnjoj razini se provodi Školska preventivna strategija te se financira provedba najkvalitetnijih školskih preventivnih projekata s ciljem poboljšanja učinkovitosti preventivnih intervencija i zadovoljavanja potreba učenika u skladu s njihovim sklonostima, sposobnostima i interesima. Programi se biraju temeljem preporuka Agencije za odgoj i obrazovanje. Dio se odnosi na programe koje mogu provoditi svi odgojno-obrazovni djelatnici, kao što su UNICEF-ovi programi “Stop nasilju među djecom” i “Prekini lanac” (prevencija elektroničkog zlostavljanja). Iako dio programa traži specifične profesionalne kompetencije, u velikom broju škola taj je kriterij zadovoljen te se provode sljedeći programi: “La(r)a” - trening socijalnih vještina, “Emica” - razvoj emocionalnih vještina putem igrica, “Škola za roditelje”, “Nasilje u mladenačkim vezama”, itd.  

Prema Zakonu o socijalnoj skrbi i Obiteljskom zakonu te mjerama za zaštitu prava i dobrobiti djeteta, uz uvažavanje najboljeg interesa djeteta, područni ured socijalne skrbi je u slučaju nasilja počinjenog od roditelja koji ne živi s djetetom, dužan razmotriti potrebu donošenja odluke o zabrani susreta s djetetom, odnosno o neovlaštenom približavanju i uznemiravanju djeteta. O tome izvješćuje drugog roditelja te primjereno i dijete čije mišljenje uvažava u skladu s njegovom dobi i zrelosti, ako nije suprotno njegovom interesu. O daljnjoj potrebi zaštite djeteta pribavlja mišljenje stručnjaka. 

Ako je dijete postalo žrtva jer je bilo izravno izloženo ili je svjedočilo nasilju, područni ured će žurno izreći mjere za zaštitu prava i dobrobiti djeteta. Redovito će (najmanje 2 puta mjesečno) nadzirati provođenje mjera te izrađivati izviješće, te ako nema rezultata mjeru će zamijeniti s drugom. Posebice se uzima u obzir stajalište djeteta o prilikama u kojima živi. 

Također, u cilju unaprjeđenja kaznenopravne zaštite djece, osnovana je pri MPU radna skupina za izradu Zakona o zaštiti djece od nasilja, a sa zadaćom analize postojećeg zakonodavnog okvira i unaprjeđenja uvjeta za rad s djecom u svim segmentima njihovog života kao i kriterija za provjeru ranije osuđivanih osoba koje dolaze u dodir s djecom.

137.172   Nastaviti s naporima za usklađenije djelovanje s ciljem uklanjanja svih oblika nasilja nad djecom (Rumunjska);

Vidi: 137.171

Ističe se važnost unaprjeđenja sustava za uklanjanje svih oblika nasilja nad djecom - od tjelesnog, psihičkog te seksualnog zlostavljanja i nasilja u obitelji, do međuvršnjačkog nasilja i nasilja u digitalnoj sferi. Kada su djeca uključena u sudske postupke, temeljna smjernica postupanja je pravosuđe prilagođeno djeci. Nacionalni plan zaštite od nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, do 2028., sadržavat će posebne mjere prema djeci, žrtvama i svjedocima.

Nacionalnim planom za prava djece, 2022.-2026., nastavlja se kontinuitet Vlade u suzbijanju nasilja nad i među djecom. Poglavlje „Zaštita djece od svih oblika nasilja“ obuhvaća: Podršku djeci žrtvama i svjedocima kaznenih djela; Podršku djeci žrtvama obiteljskog nasilja; Edukaciju  o sprečavanju nasilja među mladima, nasilja prema ženama i u obitelji; Podršku djeci žrtvama i počiniteljima međuvršnjačkog nasilja; Prevenciju govora mržnje kod djece; Promicanje sigurnosti djece u zajednici i neprihvatljivog ponašanja prema romskoj djeci, Prevenciju ovisnosti o alkoholu, drogama i kocki; Prevenciju nasilja na potresom pogođenom području.

Postupanje nadležnih područnih ureda za socijalnu skrb propisano je Zakonom o zaštiti od nasilja u obitelji te istoimenim Protokolom u cilju unapređenja zaštite žrtava, prevencije novog nasilja te zaštite prava i dobrobiti žrtava. U slučajevima nasilja u obitelji u kojima su prisutna djeca, nadležni područni uredi dužni su provesti stručnu procjenu o razvojnim rizicima i sigurnosti te poduzeti mjere: žurno izdvajanje i smještaj djeteta izvan obitelji, upozorenje na pogreške u skrbi o djetetu, stručna pomoć u ostvarivanju skrbi, intenzivna stručna pomoć i nadzor nad skrbi. Ukoliko nisu prisutna djeca, područni ured dužan je poduzeti radnje za smještaj žrtve u sklonište za žrtve nasilja u obitelji i uz suglasnost žrtve zajednički izraditi plan sigurnosti. 
Način postupanja djelatnika u odgojno-obrazovnom sustavu za poduzimanje mjera zaštite prava učenika te za provedbu obveze prijave kršenja tih prava nadležnim tijelima, reguliran je različitim zakonima, pravilnicima i protokolima. Pri tome, posebno značenje imaju zakoni koji uređuju sustav odgoja i obrazovanja: Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, Zakon o strukovnom obrazovanju, ali i Zakon o predškolskom odgoju i obrazovanju.

Također, KZ propisuje kaznena djela vezana za zaštitu djeteta: Glava XVII (kaznena djela spolnog zlostavljanja i iskorištavanja djeteta), Glava XVIII (kaznena djela protiv braka, obitelji i djece). Nadalje, u suradnji s Vijećem Europe i Europskom komisijom provodi se projekt uspostave „Barnhaus modela“ (rujan 2023.- veljača 2024.), a koji Hrvatska čvrsto podržava. Ova metoda u cijelosti je prilagođena djeci žrtvama i djeci svjedocima – pretpostavlja multidisciplinarni pristup pri ispitivanju djeteta koji se odvija u (samo) jednoj ustanovi i zaštićenom okruženju, a kako bi se spriječila višestruka viktimizacija djeteta tijekom sudskih postupaka.

137.173 Poboljšati uvjete prijema za ranjivu djecu, uključujući uspostavljanjem odgovarajućih prihvatnih objekata i pridržavanjem najboljih interesa djeteta tijekom bilo kojeg imigracijskog postupka (Afganistan);

Zakon o međunarodnoj i privremenoj zaštiti propisuje postupanje u skladu s načelom najboljeg interesa djeteta koje uzima u obzir: dobrobit i društveni razvoj te podrijetlo, zaštitu i sigurnost djeteta, mišljenje djeteta ovisno o dobi i zrelosti te mogućnost spajanja s obitelji.  Izmjene Zakona (2023.) osiguravaju da se djetetu bez pratnje, koji izrazi namjeru, odmah imenuje posebni skrbnik obučen za rad s djecom, a koji će nakon podnošenja zahtjeva za međunarodnu zaštitu žurno raditi na pronalasku članova obitelji i spajanju djeteta s obitelji, ako je to u interesu djeteta (suradnja s ministarstvima, inozemnim tijelima i OCD-ima). Skrbnik mora poštivati načelo povjerljivosti u prikupljanju, obradi i razmjeni  Glede informacija o djetetu i obitelji, skrbnik mora poštivati načelo povjerljivosti kako se ne bi ugrozila njihova sigurnost. Tijekom postupka međunarodne zaštite, djetetu se osigurava pristup rekreaciji i igri, primjereno dobi. 

Prilikom postupanja i tijekom smještaja primjenjuje se Protokol o postupanju prema djeci bez pratnje koji definira nositelje obveza, način i rokove. Djeca se smještaju u pravilu u ustanove u sustavu socijalne skrbi s 24-satnom skrbi, a samo iznimno djeca starija od 16 godina smještaju se u Prihvatilište za tražitelje međunarodne zaštite, ako su u pratnji punoljetnog srodnika ili ako se ocjeni da je to u interesu djeteta gdje će im se osigurati posebna prihvatna jamstva.

137.174 Osigurati učinkovitost u radu centara za socijalnu skrb s ciljem zaštite najugroženijih od nasilja i zanemarivanja, a posebice djece (Bugarska);

Sustav socijalne skrbi nedavno je reformiran te je osnovan Hrvatski zavod za socijalni rad (2023.). kao središnja ustrojstvena jedinica za obavljanje djelatnosti socijalne skrbi (obiteljsko-pravna zaštita, socijalne usluge, naknade, posvojenja, skrbništva, udomiteljstva). Poslove dosadašnjih centara za socijalnu skrb preuzeo je Zavod s nadležnim područnim uredima.

Akcijskim planom unaprjeđenja sustava socijalne skrbi (2021.), obuhvaća se preustroj ustanova socijalne skrbi te razvoj usluga u zajednici. Osnovan je Obiteljski centar sa zadaćama: savjetovanja u vezi braka roditeljstva, obiteljskih i partnerskih odnosa; poticanja odgovornog roditeljstva i obiteljske solidarnosti; potpore roditeljima u ispunjavanju prava, dužnosti i odgovornosti u odgoju i obrazovanju djeteta; razvoja programa rada u zajednici.

Vidi: 138.183.

137.176  Osigurati da su djeca s teškoćama u razvoju u svim zakonodavnim politikama i mjerama usmjerenima na djecu zaštićena na ravnopravnoj osnovi s drugima (Poljska);

Zakonodavstvo se kontinuirano unaprjeđuje: 

- Zakonom o socijalnoj skrbi proširili su se razlozi za priznavanje prava na status roditelja njegovatelja dodavanjem poremećaja autističnog spektra IV stupnja te se proširio krug korisnika za priznanje statusa njegovatelja za dijete s teškoćama u razvoju (bračni ili izvanbračni drug te životni ili neformalni životni partner roditelja djeteta s teškoćama u razvoju). Povećale su se i naknade za status roditelja njegovatelja, a djetetu s teškoćama u razvoju i osobi s invaliditetom (učenik srednje škole) osigurava se trošak prijevoza; 

- Zajedno s predstavnicima OCD za djecu s teškoćama u razvoju, pripremljen je Zakon o inkluzivnom dodatku koji propisuje uvjete za priznavanje prava na naknadu za dijete s teškoćama u razvoju (na snazi od 1. siječnja 2024.);

- Zakon o osobnoj asistenciji (2023.), uređuje: potporu pomoćnicima u nastavi učenicima s teškoćama u razvoju i stručnim komunikacijskim posrednicima gluhim, nagluhim i gluhoslijepim učenicima; uvjete za priznavanje potpore; i nadzor nad pružanjem iste.

Kontinuirano se donose strateški dokumenti - implementira se Nacionalni plan izjednačavanja mogućnosti za osobe s invaliditetom, 2021.-2027. koji definira šest ciljeva: (i) osigurati inkluzivan odgoj i obrazovanje za djecu s teškoćama u razvoju i studente s invaliditetom; (ii) unaprijediti sustav zapošljavanja; (iii) unaprijediti pristup zdravstvenoj zaštiti; (iv) provesti deinstitucionalizaciju i prevenciju institucionalizacije; (v) poboljšati pristupačno okruženje i prijevoz; (vi) poboljšati pristupačnost sadržaja javnog života i jačati sigurnost u krizama. 

U Akcijskom planu borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti, 2021.-2024. su glede povećanja dostupnosti odgoja i obrazovanja tri aktivnosti usmjerene djeci s teškoćama u razvoju: (i) sufinanciranje troškova prijevoza, prehrane i nastavnih sredstava u osnovnoškolskim programima; (ii) uključivi odgoj i obrazovanje - stvaranje uvjeta u predškolskim ustanovama za promjene u odgojno-obrazovnom sustavu i prilagodbu svakom djetetu; (iii) profesionalno usavršavanje odgojitelja za njihovu uspješnu participaciju u predškolskim programima.

137.177  Ojačati svoje zakone i politike kako bi se osiguralo da su djeca s teškoćama u razvoju zaštićena na ravnopravnoj osnovi s drugima (Indija);

Vidi: 137.176

137.178  Osigurati da su djeca s teškoćama u razvoju zaštićena na ravnopravnoj osnovi s drugima u zakonodavstvu, politikama i mjerama usmjerenima na djecu (Japan);
Vidi: 137.176
132.132 Poduzeti mjere za osiguravanje obrazovanja za djecu s teškoćama u razvoju (Albanija);

Zakonodavstvo je u potpunosti harmonizirano s Konvencijom o pravima osoba s invaliditetom. Sva djeca, uključujući djecu s teškoćama u razvoju imaju pristup sveobuhvatnom obrazovanje na svim razinama: (i) pristup kvalitetnom i besplatnom osnovnom obrazovanju, kao i srednjem obrazovanju na ravnopravnoj osnovi s drugima; (ii) osiguranu razumnu prilagodbu individualnim potrebama u cilju olakšanja obrazovanja; (iii) individualizirane mjere potpore u okruženjima koja najviše pridonose akademskom i socijalnom razvoju, u skladu s ciljem punog uključivanja.

U sustavu odgoja i obrazovanja djece s teškoćama u razvoju provodi se načelo razumne prilagodbe koje podrazumijeva pristupnost školskom okruženju, programu/kurikulumu obrazovanja, stručnoj podršci te pedagoško - didaktičkoj prilagodbi u skladu s razvojnim osobitostima i individualnim potrebama, što je u skladu s Pravilnikom o osnovnoškolskom i srednjoškolskom odgoju i obrazovanju učenika s teškoćama u razvoju. Cilj je ravnopravno sudjelovanje i osamostaljivanje ove kategorije i sprječavanje diskriminacije s osnove invaliditeta. 

137.131  Nastaviti poboljšavati uvjete i pristup obrazovanju za djecu s teškoćama u razvoju (Dominikanska Republika);	

Kontinuirano se poboljšavaju uvjeti i pristup obrazovanju djecu s teškoćama u razvoju. U suradnji s osnivačima predškolskih i školskih ustanova osigurava se provedba primjerenih programa i oblika obrazovanja, rehabilitacijskih programa, s ciljem izjednačavanja mogućnosti za cjeloviti razvoj, usvajanje znanja i vještina i radnih kompetencija te uključivanje u sredinu.

137.175  Nastaviti s naporima ka ostvarivanju inkluzivnog obrazovanja za djecu s teškoćama u razvoju, posebice u ruralnim područjima (Grčka);

Kontinuirano se unaprjeđuje inkluzivno obrazovanje za djecu s teškoćama u razvoju primjerenim oblicima potpore, posebice angažmanom pomoćnika u nastavi koji pružaju neposrednu potporu pri komunikacijskoj, senzornoj i motoričkoj aktivnosti, pri uzimanju hrane i pića, higijenskim potrebama te u svakodnevnim nastavnim i izvannastavnim aktivnostima. Osigurava se i potpora stručnih suradnika logopeda, socijalnih pedagoga, edukacijskih rehabilitatora i psihologa koji provode stručne tretmane u školskim ustanovama. Gluhim, nagluhim i gluhoslijepim učenicima osigurava se stručni komunikacijski posrednik koji pruža komunikacijsku potporu putem hrvatskog znakovnog jezika, prilagođenog hrvatskog znakovnog jezika ili ostalih sustava (simultana znakovno-govorna komunikacija, ručna abeceda, titlovanje, čitanje govora s lica i usana, pisanje na dlanu, korištenje tehničkih pomagala). 

137.133  Prilagoditi obrazovni sustav potrebama djece s teškoćama u razvoju kroz program „Special Education Needs“ (SEN) (Mauricijus);	

Zakonski okvir predškolskog, osnovnoškolskog, srednjoškolskog i visokog odgoja i obrazovanja omogućava izjednačavanje mogućnosti za uspješno obrazovanje djece s teškoćama u razvoju programima školovanja razvijenim prema njihovim sposobnostima, potrebama i interesima, sukladno nacionalnim i međunarodnim dokumentima. Stoga se ona uz rehabilitacijsku i stručnu podršku uspješno obrazuju te potom uključuju u radnu i socijalnu sredinu. Aktivnosti se temelje na: načelima prihvaćanja različitosti učenika i njihovih razvojnih mogućnosti, osiguranju uvjeta i potpore za razvoj potencijala svakoga učenika, izjednačavanju mogućnosti za postizanje najvećega mogućeg stupnja obrazovanja te osiguranju obrazovanja što bliže mjestu stanovanja.

137.36	 Dodatno naglasiti građanska i politička prava i temeljna demokratska  načela u kurikulumu građanskog obrazovanja (Danska);

U primjeni je Kurikulum za međupredmetnu temu „Građanski odgoj i obrazovanje za osnovne i srednje škole“ čiji su ciljevi usvajanje  znanje i promicanje vrednota o ljudskim pravima, kao što su odgovornost, ljudsko dostojanstvo, sloboda, ravnopravnost i solidarnost te razvijanje Ustavnih vrednota, uključujući slobodu, jednakost, moral, obiteljske vrijednosti, nacionalnu ravnopravnost i ravnopravnost spolova, socijalnu pravdu, vladavinu prava, itd. 

137.129  Poduzeti mjere kako bi se osiguralo da je sveobuhvatno i dobno primjereno obrazovanje o seksualnosti i reproduktivnom zdravlju i pravima sustavno integrirano u školski kurikulum  (Republika Fidži);

Vezano uz kurikulum, za međupredmetnu temu Zdravlje u sklopu domene ”Tjelesno zdravlje” promiču se i usvajaju  osnovna znanja i vještine o rastu i razvoju ljudskog tijela te njegovom očuvanju čime se učenici usmjeravaju na zdravu prehranu i tjelesne aktivnosti prema mogućnostima i zdravstvenom stanju. Sastavnica domene je i očuvanje reproduktivnog i spolnog zdravlja s naglaskom na razvoj svijesti o pozitivnom pristupu spolnosti i osobnoj odgovornosti u sprječavanju spolno prenosivih bolesti i neplanirane trudnoće. Sadržaji utječu na prepoznavanje zdravstvenih rizika i uravnoteženi rast, razvoj i tjelesno zdravlje djece. Odgojno-obrazovni ciljevi su: preuzimanje brige i odgovornosti za reproduktivno zdravlje i spolno ponašanje te razumijevanje važnosti redovitih liječničkih pregleda.

137.130 Usvojiti i provoditi nastavne planove i programe o cjelovitom seksualnom obrazovanju primjerenom dobi, uključujući informacije o problemima nasilja, koje se pružaju tijekom cijelog školovanja (Island);

Vidi:  137.129 - seksualno obrazovanje 

U osnovnim i srednjim školama provode se  kurikulumi za međupredmetne teme: „Zdravlje“ te „Osobni i socijalni razvoj“. 

Cilj kurikuluma „Zdravlje“ je stjecanje znanja i vještina i razvijanje pozitivnoga stava prema zdravlju i zdravom načinu življenja, kako bi se učenici osposobili za brigu o zdravlju te poticali na skladan rast i razvoj tjelesnih, duševnih i socijalnih sposobnosti. Temi se pristupa holistički te ista obuhvaća i humane odnose među ljudima, uvažavanje različitosti, pomaganje potrebitima, prevenciju rizičnih i nasilničkih ponašanja te kulturu društvene komunikacije, kao i informacije o problemima nasilja: prepoznavanje svih vrsta nasilja, uključujući i seksualnog (neprihvatljivi dodiri) u stvarnome i virtualnome svijetu. Učenici se obučavaju i za načine traženja pomoći pri vrijeđanju i udaranju i za učinkovito reagiranje na nasilje.

Kurikulum „Osobni i socijalni razvoj“ provodi se s ciljem usvajanja znanja i vještina vezanih uz: (i) sliku o sebi i samopouzdanje te prepoznavanje, prihvaćanje i upravljanje emocijama i ponašanjem; (ii) empatiju te prihvaćanje različitosti; (iii) socijalne i komunikacijske vještine; (iv) odgovorno ponašanje te planiranje obrazovanja i profesionalnog razvoja i rješavanje problema.

Međupredmetne teme ostvaruju se povezivanjem odgojno-obrazovnih područja i tema svih nastavnih predmeta. Njihovi kurikulumi izvode se međupredmetno u okviru nastavnih sati i sata razrednog odjela i njihova realizacija je obvezna u svim razredima.
Osobe s invaliditetom
137.202  Ojačati napore za prilagodbu zakonodavstva i praksi Konvenciji o pravima osoba s invaliditetom, uključujući i kroz vraćanje poslovne sposobnosti, zamjenu prisilne institucionalizacije s psihijatrijskim uslugama na slobodi te ograničavanje primjene prisile u pogledu osoba s duševnim smetnjama i psihosocijalnim poteškoćama (Portugal); 

Prema Zakonu o zaštiti osoba s duševnim smetnjama psihijatrijske ustanove i ustanove socijalne skrbi obvezne su najmanje dva puta godišnje izvijestiti Povjerenstvo za zaštitu osoba s duševnim smetnjama o primijenjenim mjerama prisile te o svakoj primjeni mjera prisile prema djetetu, a Povjerenstvo izvještava pučku pravobraniteljicu i pravobraniteljicu za osobe s invaliditetom. 

O izrečenim mjerama prisile u psihijatrijskim ustanovama i ustanovama socijalne skrbi vodi se službena evidencija - u 2022. zabilježen je značajan trend rasta (5166 mjera) u odnosu na prethodnu godinu (3786 mjera), o čemu se vodi računa. Povjerenstvo kontinuirano radi na osvještavanju o važnosti zakonite primjene mjera prisile. Sukladno preporukama Europskog Odbora za sprječavanje mučenja i neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja (CPT), Povjerenstvo će razmotriti donošenje smjernica za primjenu mjera prisile radi ujednačavanja pristupa te analizirati „Smjernice za prevenciju prijema bez prestanka i primjene mjera prisile u psihijatrijskim ustanovama“ Hrvatskog psihijatrijskog društva, uključujući i u kontekstu suradnje sa psihijatrima i MRMSOSP-om.

Potaknuto svakom informacijom o mogućim anomalijama u primjeni mjera prisile Povjerenstvo nenajavljeno posjećuje ustanove. U svrhu pravilnog izvještavanja kreiran je obrazac “Izvješće o primjeni mjera prisile u šestomjesečnom razdoblju“ (broj primijenjenih mjera, broj korisnika mjere, trajanje mjere) Obrazac „Izvješća o primjeni mjera prisile prema djetetu“ još je detaljniji te uz standardne podatke sadrži i: dijagnozu, vrijeme početka i završetka primjene mjere, razloge za istu te ime liječnika koji je odredio mjeru.

U  liječenju osoba s duševnim smetnjama mjere se temelje na deinstitucionalizaciji, jačanju zaštite mentalnog zdravlja i osuvremenjivanju bolničkih kapaciteta i razvoju referentnih centara, što je u skladu s prioritetima Akcijskog plana za implementaciju sustava zaštite mentalnog zdravlja u zajednici, do 2026. (u izradi): (i) uspostaviti sustav različitih oblika pružanja skrbi u zajednici - razvoj sustava mentalnog zdravlja; (ii) doprinijeti povećanju znanja stručnjaka - povećati razinu svijesti i znanja o mentalnim poremećajima i učinkovitim intervencijama u procesu oporavka; (iii) razviti psihosocijalne intervencije i program uključivanja u zajednicu - jačati multisektorsku suradnju u provedbi psihosocijalnih intervencija, rehabilitacije i socijalnog uključivanja osoba s mentalnim poremećajima te poštivati ljudska prava.

137.205  Uspostaviti mjere kojima će se osobama s invaliditetom osigurati pristup kvalitetnoj socijalnoj podršci i podršci u zajednici, s naglaskom na zdravstvenu skrb, obrazovanje i zapošljavanje (Bahami); 

Cilj Zakona o osobnoj asistenciji (2023.) je osiguranje većeg stupnja socijalne uključenosti osoba s invaliditetom kao i prevencija institucionalizacije. Osobna asistencija kao socijalna usluga obuhvaća pomoć i podršku osobi s invaliditetom u svakodnevnim aktivnostima (koje ne može izvoditi sama radi vrste i stupnja invaliditeta) kao i u kretanju i komunikaciji, u svrhu veće samostalnosti i uključenosti te ostvarivanja ljudskih prava i ravnopravnosti. Donošenjem Zakona očekuje se proširen broj korisnika usluge osobne asistencije (osobni asistent, videći pratitelj i komunikacijski posrednik). Također, Zakonom o inkluzivnom dodatku definirat će se uvjeti i način ostvarivanja novčane naknade za osobe s invaliditetom.

Nacionalni plan izjednačavanja mogućnosti za osobe s invaliditetom, 2021.- 2027., sadrži mjeru koja se odnosi na pripremu za zapošljavanje (uključivanje osoba s invaliditetom u usluge profesionalne rehabilitacije i profesionalnog usmjeravanja) i na aktivne politike zapošljavanja, u cilju uspješne integracije na tržištu rada. U 2022. usluge profesionalne rehabilitacije koristilo je 1.117 osoba (provode: Centri za profesionalnu rehabilitaciju), usluge profesionalnog usmjeravanja 361 osoba (provodi: HZZ), mjere aktivne politike zapošljavanja 1708 osoba (9,5% više no u 2021.). Poticaje za zapošljavanje (provodi: Zavod za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom) koristilo je 788 poslodavaca (25% više) zaposlivši 2.603 osobe (21% više).

Kako bi se zdravstvena zaštita približila potrebama osoba s invaliditetom provodi se edukacija zdravstvenih radnika o posebnostima bolesti osoba s invaliditetom, načinima komunikacije (ovisno o vrsti invaliditeta) te njihovim potencijalima:

- važećim Akcijskim planom izjednačavanja mogućnosti za osobe s invaliditetom provodi se mjera edukacije i informiranja zdravstvenih radnika o komunikaciji s osobama s invaliditetom te pravima iz Konvencije;

- HZJZ organizira godišnje edukacije zdravstvenih djelatnika o kontaktu s osobama s invaliditetom i specifičnostima zdravstvene skrbi; u suradnji s pravobraniteljicom za osobe s invaliditetom i predstavnicima OCD, za svaku vrstu invaliditeta izradio je brošuru o načinima ostvarivanja primjerenog kontakta;

- na Zdravstvenom veleučilištu u Zagrebu uvršten je nastavni sadržaj o načinima ostvarivanja primjerenog kontakata te specifičnostima zdravstvene skrbi za osobe s invaliditetom te se godišnje objavljuju znanstveni radovi koji doprinose kvaliteti života.

 Nacionalni plan izjednačavanja mogućnosti za osobe s invaliditetom, 2021.-2027., u poglavlju „Istraživanje i razvoj“ predviđa provedbu istraživanja čije teme određuje intersektorska radna skupina u kojoj sudjeluju i osobe s invaliditetom (koordinira HZJZ).

U okviru ESF kroz Operativni program „Učinkoviti ljudski potencijali i Državni proračun financira se 205 specijalizacija za doktore medicine primame zdravstvene zaštite. Od 34 završene specijalizacije, 27 je liječnika opće/obiteljske medicine i jedan liječnik specijalist pedijatrije.

Vidi: 137.207 - zdravstvena skrb 

U Hrvatskoj 43% osoba s invaliditetom čine žene. Nažalost većina, njih 72% ima samo osnovno obrazovanje (ili su nepismene), te je samo 7 % visokoobrazovanih žena.
 
137.207 Produžiti Nacionalnu strategiju za osobe s invaliditetom i nakon 2020. godine, a među prioritete uvrstiti sveobuhvatan odgovor na zdravstvene hitne slučajeve kao što je pandemija Covid-19, te njezine učinke na sve sfere života osoba s invaliditetom, kao i posebne protokole koji bi se njima bavili u kontekstu te skupine stanovništva (Kuba);

Nacionalna strategija izjednačavanja mogućnosti za osobe s invaliditetom, 2017.-2020.  nastavlja se kroz Nacionalni plan izjednačavanja mogućnosti za osobe s invaliditetom 2021. - 2027. s mjerama za zaštitu osoba s invaliditetom u rizičnim situacijama i humanitarnim krizama. Iskustvo epidemije COVID-19 i potresa potvrdilo je kompetencije operativnih snaga civilne zaštite i ostalih prema osobama s invaliditetom u slučaju velikih nesreća. Vezano uz epidemiju COVID-19 navode se kako slijede, aktivnosti u 2020.; 

-  u ožujku u MRMSOSP-u radi zaštite korisnika socijalne usluge smještaja i organiziranog stanovanja  za starije osobe i osobe s većim rizikom od težeg oblika bolesti COVID-19 kod pružatelja socijalnih usluga, uspostavljen tim podrške i elektronička adresa za svakodnevno komuniciranje s pružateljima i korisnicima usluga, 

- u listopadu je osigurana besplatna telefonska linija (radni dan, 8-16 sati) za informacije o sprječavanju i suzbijanju epidemije COVID-19 u sustavu socijalne skrbi,

- u kolovozu je osnovano Povjerenstvo za sprječavanje i suzbijanje epidemije COVID-19 nad starijim osobama i drugim ranjivim skupinama kao stručno tijelo MRMSOSP-a sa zadaćom pripreme prijedloga i stručnih obrazloženja za prevenciju širenja zaraze,

- između MRMSOSP-a, MUP-a i Ministarstva zdravstva potpisan tripartitni Sporazum o privremenim izolacijskim jedinicama za korisnike smještaja u ustanovama socijalne skrbi (104 jedinice) radi odgovarajuće skrbi za asimptomatske korisnike i korisnike kojima ne treba bolničko liječenje te su utvrđeni i minimalne uvjeti za rad izolacijskih jedinica.

Ravnateljstvo civilne zaštite MUP-a uključeno je u podizanje svijesti o zaštiti osoba s invaliditetom u slučaju katastrofa. Tijekom 2022. i 2023. provodio se projekt SEE ME - Safe and Equql in EMErgencies kojim su prikupljeni podaci institucija koje vode evidencije o osobama s invaliditetom. Održane su i radionice za JLP(R)S o obvezi uključivanja specifičnih potreba osoba s invaliditetom u planove djelovanja civilne zaštite i o važnosti njihovog uključivanja u preventivne aktivnosti za djelovanje u krizama. Također su provedene obuke i pokazne vježbe za pripadnike operativnih snaga civilne zaštite u svrhu prilagodbe djelovanju u rizičnim situacijama prema osobama s invaliditetom.

137.155   Ojačati mjere za razvoj i osnaživanje žena s invaliditetom u područjima poput obrazovanja i zapošljavanja te zaštititi žene i djevojke s invaliditetom od nasilja, uključujući seksualno nasilje (Filipini);
Vidi: 137. 206 - obrazovanje 
Vidi: 137. 200 - kvote u zapošljavanju
Uključivanjem žena s invaliditetom u mjere aktivne politike zapošljavanja potiče se njihovo zapošljavanje, samozapošljavanje, te obrazovanje i osposobljavanje. U 2022., zaposleno je 3.065 osoba s invaliditetom, od kojih 1.478 žena (48,2%). U mjere aktivne politike zapošljavanja uključeno je 1.708 osoba s invaliditetom, od kojih 656 žena (38,4%). Poticaje Zavoda za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom (sufinanciranje troškova plaće, doprinosi za obvezno zdravstveno osiguranje, prijevoz, obrazovanje, prilagodba radnog mjesta, uvjeti rada osobe s invaliditetom) koristile su 2.603 osobe s invaliditetom, od kojih 1.189 žena (45,6%). 
Žene i djevojke s invaliditetom posebno se štite od nasilja kroz odredbe KZ koji kao kvalifikatornu okolnost propisuje počinjenje kaznenog djela prema žrtvi ranjivoj zbog bolesti, invaliditeta ili teške tjelesne smetnje te određuje višu kaznu. Navedeno se odnosi na različita kaznena djela - od teškog ubojstva i svih oblika tjelesnih povreda preko do teških kaznenih djela protiv spolne slobode, i prijetnje. Nacionalni plan za suzbijanje seksualnog nasilja i seksualnog uznemiravanja, do 2027., ima za svrhu usklađivanje društvene reakcije na seksualno nasilje i seksualno uznemiravanje, učinkovitu zaštitu žrtava i promicanje prava žrtava te razvoj svijesti o njegovoj neprihvatljivosti Nadležna tijela i institucije i javnost potiču se na suradnju i koordinaciju radi zaštite i osnaživanja žrtava. Javnim kampanjama te upoznavanjem žrtava s mogućim oblicima, posebice seksualnog uznemiravanja (on-line, radno mjesto, sport) kao i mogućnostima zaštite, doprinosi se povećanju broja prijava i smanjenju broja slučajeva.

137.206  Osigurati puni pristup obrazovanju osobama s invaliditetom, uz implementaciju svih razumnih prilagodbi, pod uvjetima predviđenim Konvencijom o pravima osoba s invaliditetom (Čile);

U skladu s Konvencijom, u sustavu odgoja i obrazovanja osobama s invaliditetom osigurava se  na svim razinama jednaki pristup, uvažavajući individualne potrebe, sposobnosti i mogućnosti prema načelu razumne prilagodbe. 

137.134. Poboljšati obrazovanje u cijeloj zemlji i osigurati jednake mogućnosti za osobe invaliditetom, u skladu s nacionalnim strateškim planovima (Libija);

Vidi: 137.206 i 137.155

137.200  Promicati povećanje zaposlenosti osoba s invaliditetom na otvorenom tržištu rada (Crna Gora);

Vidi: 137.155 i 137.205.

Primjena kvotnog sustava zapošljavanja, provedba usluga profesionalne rehabilitacije i dodjela različitih vrsta poticaja ključni su za povećanje broja zaposlenih osoba s invaliditetom. U 2022. iz evidencije HZZ zaposleno je 3.065 osoba s invaliditetom (11,9% više, no u 2021). Također prema Očevidniku zaposlenih osoba s invaliditetom kojeg vodi Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje je evidentirano je 15.513 zaposlenih osoba s invaliditetom (32,6% više, no u 2021.).
137.204   Nastaviti s uloženim naporima u pogledu društvene i ekonomske integracije osoba s invaliditetom i pripadnika manjina (Tunis);

Zakon o suzbijanju diskriminacije brani stavljanje bilo koga u nepovoljniji položaj na osnovi invaliditeta. U radu i zapošljavanju, fokus je na jednakim mogućnosti i uvažavanju različitosti  te se razvija integrirani strateški pristup upravljanja raznolikošću koji osigurava da sve skupine dobiju priliku za produktivnu ulogu u društvu, čime i uloga poslodavaca postaje sve značajnija. 

Nacionalnim planom zaštite i promicanja ljudskih prava i suzbijanja diskriminacije, do 2027. provodit će se mjere za povećanje svijesti o zabrani diskriminacije namijenjene državnim i javnim službenicima i javnosti te mjere za veću učinkovitost pri sankcioniranju diskriminacije. U cilju osiguranja jednakosti, mjere su usmjerene na obrazovanje, rad i zapošljavanje, zdravstvo i stanovanje kao i za osnaživanje prava nacionalnih manjina. Plan ima i mjere zaštite za „češće diskriminirane skupine“. Prema podacima pučke pravobraniteljice najučestalija je diskriminacija temeljem rase, etničke pripadnosti i boje kože te nacionalnog podrijetla (srpska i romska nacionalna manjina; migranti), zdravstvenog stanja, dobi i imovnog stanja. Prema podacima posebnih pravobraniteljica, diskriminacija je učestala temeljem spola, bračnog ili obiteljskog statusa, spolne orijentacije, rodnog identiteta i invaliditeta.

ULJPPNM je 2021. organizirao on-line edukacije o anti-diskriminacijskom zakonodavstvu, pojavi diskriminacije kod zapošljavanja i na radu te primjerima dobre prakse u promicanju jednakosti. Cilj je bio osvijestiti sudionike o odgovornosti za stvaranje radnog okruženja slobodnog od diskriminacije i o dužnosti zaštite dostojanstva radnika. Edukacije su prvenstveno bile namijenjene zaposlenicima sindikata, povjerenicima za zaštitu dostojanstva radnika te stručnjacima za ljudske potencijale i rukovoditeljima poduzeća.

Vidi: 137.42 - nacionalne manjine

137.203 Osigurati obuku o pravima utvrđenim Konvencijom o pravima osoba s invaliditetom za sve državne službenike i profesionalce u javnom i privatnom sektoru koji rade s osobama s invaliditetom (Katar);

Ured pravobraniteljice za osobe s invaliditetom organizirao je predavanje „Osobe s invaliditetom u zatvorskom sustavu“ (posebnosti postupanja s osobama različitih vrsta invaliditeta koje su lišene slobode; načini komunikacije) u okviru temeljnog tečaja za djelatnike pravosudne policije i odjela osiguranja u kaznionicama i zatvorima, u cilju podizanja svijesti i pristupačnosti zatvorskog sustava, dok predavanja za državne službenike „Specifičnosti i načini komunikacije s osobama različitih vrsta invaliditeta” održava kontinuirano. Dodatno, Pravosudna akademija u suradnji s Uredom provodi edukaciju za svoje ciljne skupine. Također se u okviru Nacionalnog plana izjednačavanja mogućnosti za osobe s invaliditetom, 2001.-2027. i Akcijskog plana, 2021.-2024., educiraju zdravstveni radnici o komunikaciji s osobama s invaliditetom i Konvenciji.

137.201  Poduzeti mjere kako bi izborni postupak bio potpuno dostupan svim osobama s invaliditetom te olakšalo njihovo sudjelovanje u predstavničkim i izvršnim tijelima (Poljska);

U proteklom desetljeću nadograđivan je zakonski okvir u kontekstu pune participacije osoba s invaliditetom u političkom životu, zastupljenosti u predstavničkim tijelima i sudjelovanju u svim aspektima izbornog procesa. Vlada je u Programu rada 2020.-2024. istaknula „osobitu brigu za osobe s invaliditetom“ te je predvidjela niz područja u kojima će cjelovitim javnim politikama težiti „kvalitetnijem uključivanju osoba s invaliditetom u život zajednice“. Gradska i općinska izborna povjerenstva dužna su, prilikom određivanja biračkih mjesta, osigurati dostupnosti svim biračima, a Državno izborno povjerenstvo Republike Hrvatske (DIP) obveznim uputama propisuje način glasovanja birača s tjelesnom manom, nepismenih birača te birača koji ne mogu pristupiti na biračko mjesto.

Postoje brojne specifičnosti kojima se izborni sustav prilagođava osobama s invaliditetom kako bi ih izjednačili u pravima s drugima, te se navode sljedeća zakonska rješenja:

- Zakon o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, omogućuje pravo biraču koji zbog teže bolesti, tjelesnog oštećenja ili nemoći ne može pristupiti na biračko mjesto, da zatraži da mu se u mjestu gdje prebiva organizira glasanje pred članovima biračkog odbora;

- Zakon o izboru Predsjednika Republike Hrvatske (kao i Zakon o izboru članova za Europski parlament iz Republike Hrvatske), određuju kako birač koji zbog tjelesne mane ili nepismenosti ne može glasovati, može doći na biračko mjesto s drugom osobom koja će po njegovoj ovlasti glasati (zaokružiti redni broj kandidata)

- slijepe osobe imaju pravo glasati uz pomoć druge osobe (pratitelja); na predsjedničkim izborima slijepima je bilo omogućeno glasovanje uz pomoć matrice s uputom na Braillovom pismu, dok je zvučnu uputu na svojoj mrežnoj stranici objavio DIP);

- glede participacije osoba s invaliditetom u predstavničkim i izvršnim tijelima, Zakon o lokalnim izborima ne sadrži ograničenja za njihovo kandidiranje i obnašanje mandata člana predstavničkog i izvršnog tijela (općinskog načelnika, gradonačelnika i župana), no propisuje obveze biračkog odbora prema onim biračima kojima je biračko mjesto nedostupno. Birač koji zbog teže bolesti, tjelesnog oštećenja ili nemoći nije u mogućnosti pristupiti na biračko mjesto, izvješćuje nadležno izborno povjerenstvo najranije tri dana prije dana održavanja izbora ili birački odbor na dan održavanja izbora. Predsjednik biračkog odbora određuje najmanje dva člana biračkog odbora koji će posjetiti birača i omogućiti glasanje. Birač je dužan presaviti glasački listić na kojem je glasovao, staviti ga u omotnicu i zatvoriti je, te se ista odmah po povratku predaje predsjedniku biračkog odbora koji će ju otvoriti te presaviti glasački listić ubaciti u glasačku kutiju na biračkom mjestu;

- za izbore za članove Europskog parlamenta iz Republike Hrvatske  i za predsjednika Republike Hrvatske određena su biračka mjesta u ustanovama socijalne skrbi te je MRMSOSP pripremio uputu o pojašnjenju privremenog upisa u registar birača, podsjećajući i na zakonsko rješenje o mogućnosti glasovanja osoba lišenih poslovne sposobnosti. 
Nacionalne manjine

137.38  Usvojiti politike namijenjene unaprjeđenju ravnoteže između etničkih i vjerskih skupna (Jordan);

Programom Vlade Republike Hrvatske 2020.- 2024. utvrđeno je da će Vlada nastaviti promicati kulturu tolerancije te dosljedno provoditi vladavinu prava i prava nacionalnih manjina zajamčenih Ustavom, UZPNM-om i zakonima. Također najviši predstavnici Vlade redovito sudjeluju u obilježavanju značajnih manjinskih manifestacija te se i izvan njih javnosti obraćaju porukama tolerancije i pozivima za njihovo uključivanje u društvo. Svrha UZPNM i posebnih zakona kojima se uređuju prava i slobode pripadnika nacionalnih manjina je poštivanje pripadnika nacionalnih manjina i hrvatskog naroda te njihova provedba doprinosi razumijevanju, snošljivosti i dijalogu.

Pripadnicima nacionalnih manjina UZPNM jamči ostvarivanje specifičnih prava u području obrazovanja, kulturne autonomije, vjerskih sloboda, zapošljavanja u državnoj i lokalnoj upravi, kao i zastupljenost u predstavničkim i izvršnim tijelima na državnoj i lokalnoj razini i u medijima. Kroz godišnja izvješća o provedbi UZPNM kontinuirano se prati napredak te se akcijskim planovima osigurava njegova učinkovita primjena. Također, mjerama Operativnih programa nacionalnih manjina, 2021.-2024., ostvaruju se brojna manjinska prava: služenje jezikom i pismom (privatno, u javnoj i službenoj uporabi); odgoj i obrazovanje na manjinskom jeziku i pismu; kulturna autonomija; očitovanje vjere; pristup javnom priopćavanju; udruživanje; zastupljenost u predstavničkim tijelima na državnoj i lokalnoj razini te u upravnim i pravosudnim tijelima; sudjelovanje u javnom životu). 

Sredstva koja se putem ULJPPNM dodjeljuju krovnim manjinskim udrugama i dalje imaju trend rasta: u 2021. (19.908.421 EUR), u 2022. (33.180.702 EUR) kao i sredstva koja se dodjeljuju za provedu UZPNM putem nadležnih tijela: u 2021. (39.092.672 EUR), u 2022. (52.960.380 EUR).

Vidi: 137.42 - nacionalne manjine

Vidi: 137.184 zadnji odlomak - vjerske manjine

137.199  Nastaviti poduzimati napore za promicanje među-etničke harmonije, uključujući učinkovite korake prema zaštiti i socijalnoj uključenosti svih manjinskih skupina (Japan); 

Vidi: 137.38 - među-etnička harmonija

Vidi: 137.190 - socijalna uključenost 

137.183 Njegovati snošljivost između dijelova društva i ojačati prava rasnih i etničkih manjina (Libanon);

Vidi: 137.38

137.184  Osigurati u potpunosti da su jezična, vjerska i druga prava manjina u skladu s međunarodnim obvezama (Ruska Federacija);

Hrvatska je u pravni poredak ugradila te u praksi implementirala međunarodnopravne institute i mehanizme UN-a i Vijeća Europe koji jamče zaštitu prava manjina, kao i niz mjerodavnih OESS-ovih dokumenata te brojne preporuke međunarodnih institucija i stručnjaka u cilju integracije manjina i visoke razine zaštite manjinskih prava. 

Vjerska prava manjina od posebnog su interesa. Ustav i Zakon o pravnom položaju vjerskih zajednica, jamče: slobodu okupljanja, udruživanja, iznošenja misli i očitovanja vjere, osnivanje ustanova, organizacija i udruga, kao i dušobrižništvo u bolnicama, socijalnim ustanovama, zatvorima i kaznionicama, policiji i vojsci. Vjerske zajednice financiraju se iz državnog proračuna te imaju pravo održavanja predškolskog odgoja u vrtićima, vjeronauka u osnovnim i srednjim školama te sklapanja braka u vjerskom obliku s učinkom građanskog braka. Vlada je sklopila i nove Ugovore o pitanjima od zajedničkog interesa sa Srpskom pravoslavnom crkvom, Islamskom zajednicom, Bugarskom pravoslavnom crkvom, Makedonskom pravoslavnom crkvom, Koordinacijom židovskih općina i Židovskom vjerskom zajednicom „Bet Israel“. 

137.185  Preispitati trenutni pravni okvir koji se odnosi na zastupljenost manjina u Saboru kako bi se zajamčilo da su njihovi interesi u potpunosti zastupljeni (Slovenija);

Poštivanje manjina i njihove pune društvene afirmacije reflektirano je u Ustavu navođenjem 22 nacionalne manjine čijim predstavnicima se jamči ravnopravnost s građanima i teodređenjem da se organski zakoni kojima se uređuju prava nacionalnih manjina donose dvotrećinskom većinom glasova svih zastupnika Hrvatskog sabora. 

Program rada Vlade Republike Hrvatske, 2020.-2024., potvrđuje „…Posebnu pozornost Vlada će posvetiti daljnjoj izgradnji društva koje poštuje ljudska prava i prava nacionalnih manjina…“ te „…dosljedno provoditi politiku vladavine prava i prava nacionalnih manjina zajamčenih Ustavom, UZPNM i zakonima“ i „…da će se njihova zastupljenost osigurati provođenjem čl. 16. i 17. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor.“ Stoga UZPNM i Zakon o izborima zastupnika u Hrvatski sabor postavljaju okvir za zastupljenost nacionalnih manjina, omogućujući njihovim pripadnicima pravo na izbor osam zastupnika u Hrvatski Sabor, (biraju se u posebnoj izbornoj jedinici - cijelom području Republike Hrvatske). Zakon razrađuju raspored političkih lista nacionalnih manjina u Hrvatskom saboru, postupak predlaganja kandidata za zastupnike nacionalnih manjina i prikupljanje potpisa birača u postupku kandidiranja. 

137.192 Osigurati da se u potpunosti poštuje pravo na uporabu manjinskih jezika i poduzeti mjere za adresiranje diskriminacije manjina, posebice u područjima rada, pristupa javnim službama, javnim informacijama i medijima (Austrija);

Ustav jamči pripadnicima svih nacionalnih manjina slobodu izražavanja nacionalne pripadnosti, slobodno služenje svojim jezikom i pismom i kulturnu autonomiju. U službenoj je uporabi hrvatski jezik i latinično pismo, a u pojedinim JLP(R)S se u službenu uporabu može uvesti i drugi jezik te ćirilično ili drugo pismo po zakonskim uvjetima. UZPNM propisuje kako se ravnopravna službena uporaba jezika i pisma pripadnika nacionalne manjine ostvaruje na području JLP(R)S kada pripadnici pojedine manjine čine najmanje 1/3. No, uporaba jezika može biti propisana međunarodnim ugovorima i statutom JLP(R)S neovisno o udjelu manjinskih pripadnika o čemu slobodno odlučuju JLP(R)S. Također, Zakon o uporabi jezika i pisma nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj uređuje postupanje: pred predstavničkim, izvršnim i upravnim tijelima JLP(R)S, pred TDU prvog stupnja, pred sudovima prvog stupnja, te u postupcima koje vode DORH, javni bilježnici i pravne osobe s javnim ovlastima. Postoji i poseban naputak za dosljednu provedbu Zakona. Godišnje izvješće o provedbi UZPNM, prati stanje te su podaci različiti (ilustrativno: u 2022., u Gradu Rovinj 1180 upravnih postupaka vođeno je na talijanskom, a u općini Negoslavci 102 na srpskom jeziku). Ravnopravna službena uporaba jezika i pisma nacionalnih manjina je na zadovoljavajućoj razini kao i prethodnih godina, no potrebno je i dalje podizati svijest o ovom pravu. 

Operativni programi nacionalnih manjina, 2021. - 2024. u poglavlju „Služenje svojim jezikom i pismom, privatno i u javnoj uporabi te u službenoj uporabi“ sadrže aktivnosti koje se odnose na kontinuirano praćenja ostvarivanja tog prava u skladu sa zakonodavnim okvirom i relevantnim odlukama Ustavnog suda te praćenje provedbe ravnopravne uporabe jezika.

Vidi: 137.204 odlomak 2. i 3. - diskriminacija manjina

Sukladno čl. 22. st. 2. UZPMN, u postupcima javnog natječaja za prijam državnih službenika u TDU, upravna tijela JLP(R)S te pravosudna tijela, pripadnici nacionalnih manjina imaju se pravo izjasniti kao pripadnici određene manjine te pozvati na pravo prednosti pred ostalim kandidatima, pod jednakim uvjetima i bez obveze dostave dokaza o pripadnosti. MPU kontinuirano nadzire zakonitost tekstova natječaja i oglasa za zapošljavanje te ukazuje TDU na obvezu uključivanja prava prednosti u iste, a pripadnike nacionalnih manjina široko informira o tom pravu (elektronička pošta, telefon, web stranica).

Prema Zakonu o pravu na pristup informacijama, korisnik prava na pristup informacijama je svaka domaća ili strana fizička i pravna osoba pravo na pristup informacijama pripada svim korisnicima na jednak način i pod jednakim uvjetima. Također, TDU ne smiju staviti korisnike u međusobno neravnopravni položaj i pogodovati im. 

137.197 Implementirati u potpunosti pravo na jednaku uporabu manjinskih jezika i pisama, u skladu s hrvatskim pravnim okvirom, s posebnim naglaskom na one regije na koje je ovo pravo posebno primjenjivo (Njemačka);

Vidi: 137.192 

Prema popisu stanovništva (2021.) pripadnika nacionalnih manjina je 240.079 (6,20%) te pripadnici određene nacionalne manjine čine najmanje 1/3 stanovništva u 24 JL(P)RS: pripadnici srpske nacionalne manjine u 20 JLP(R)S (gradovi i općine) te pripadnici češke, mađarske, talijanske i romske nacionalne manjine u po jednoj JLP(R)S. Pripadnicima srpske nacionalne manjine zajamčeno je pravo na ravnopravnu službenu uporabu svog jezika i pisma u gradovima i općinama: Biskupija, Borovo, Civljane, Dvor, Erdut, Ervenik, Gračac, Gvozd, Jagodnjak, Kistanje, Krnjak, Markušica, Negoslavci, Plaški, Šodolovci, Trpinja, Udbina, Vojnić, Vrhovine i Donji Lapac; pripadnicima češke nacionalne manjine u općini Končanica; pripadnicima mađarske nacionalne manjine u općini Kneževi Vinogradi, pripadnicima talijanske nacionalne manjine u općini Grožnjan, pripadnicima romske nacionalne manjine u općini Orehovica. 

U pojedinim JLP(R)S u kojima ne postoji zakonski preduvjet za uvođenje ravnopravne službene uporabe manjinskog jezika (1/3 manjinskog stanovništva) uporaba je moguća temeljem statuta za područje cijele JLP(R)S ili u pojedinim naseljima, a što je do sada provedeno u 2 županije, 10 gradova i 16 općina za potrebe albanske, češke, slovačke, mađarske, srpske i talijanske manjine. 
  
137.198  Implementirati u potpunosti anti-diskriminacijske politike i programe kako bi se zaštitila prava manjina, unaprijedili među-etnički odnosi i adresirala društvena diskriminacija manjina (Indonezija);
Vidi: 137.38 - među-etnički odnosi

U kontekstu zaštite prava nacionalnih manjina te adresiranja diskriminacije i uz kontinuirano unaprjeđenje zakonskog okvira, donose se strategije i oblikuju javne politike kojima se potiče  manjinska  zastupljenost u tijelima državne uprave, sloboda izražavanja nacionalne pripadnosti, slobodno služenje jezikom i pismom te kulturna autonomija. 

U okviru Nacionalnog plana zaštite i promicanja ljudskih prava i suzbijanja diskriminacije do 2027. provodit će se mjere osvještavanja o zabrani diskriminacije za državne i javne službenike i javnost te za povećanje učinkovitosti sankcioniranja diskriminacije. Radi osiguranja jednakog pristupa uslugama za sve, a posebice za građane koji se češće nalaze u nepovoljnom položaju, oblikovane su mjere u području obrazovanja, rada i zapošljavanja, zdravstva i stanovanja kao i poseban cilj za osnaživanje prava nacionalnih manjina. Također, Akcijskim planom za suzbijanje diskriminacije, za 2023. godinu predviđena su dva cilja: „Unapređenje prevencije diskriminacije i pružanje podrške žrtvama diskriminacije“ te „Unapređenje mehanizama za borbu protiv zločina iz mržnje i jačanje svijesti o važnosti borbe protiv rasizma, ksenofobije i drugih oblika netolerancije, kao i poticanje kulture sjećanja na žrtve genocida“.

Sastavni dio strateškog okvira čine i druge javne politike s mjerama za unapređivanje zaštite od diskriminacije: Nacionalni plan borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti, 2021.- 2027., Nacionalni plan izjednačavanja mogućnosti za osobe s invaliditetom 2021.- 2027., Nacionalni plana za uključivanje Roma, 2021.- 2027. 

137.193  Usvojiti javne politike za suzbijanje i uklanjanje svih oblika diskriminacije etničkih manjina i osigurati puno poštovanje njihovih ljudskih prava i dobar tretman od strane državnih agenata (Čile);

Vidi: 137.198 

U ožujku 2023. usvojeni su: (i) Nacionalni plan zaštite i promicanja ljudskih prava i suzbijanja diskriminacije, do 2027.; (ii) Akcijski plan zaštite i promicanja ljudskih prava, za 2023.; (iii) Akcijski plan suzbijanja diskriminacije, za 2023., koji sadržavaju niz edukacija državnih službenika o neprihvatljivosti diskriminacije, osobito temeljem najčešćih osnova pritužbi na diskriminaciju, uključujući rasu, etničke pripadnosti ili boju kože, itd. U izradi su akcijski planovi za 2024.-2025. Zaštita prava nacionalnih manjina osigurana je i Nacionalnim planom za uključivanje Roma, 2021.-2027., i Operativnim programima nacionalnih manjina, 2021.-2024. 

137.179  Nastaviti s naporima za osiguranje pune provedbe svih mjera namijenjenih suzbijanju diskriminatornih stavova i ponašanja prema osobama koje pripadaju manjinskim skupinama (Italija);

Vidi: 137.198, 137.183

ULJPPNM će sudjelovati u pripremi natječajne dokumentacije za otvoreni poziv „Prevencija diskriminacije i pružanje potpore žrtvama“ u sklopu kojeg će se dodjelom financijskih sredstava podupirati branitelji ljudskih prava i drugi dionici koji podupiru žrtve nejednakog postupanja.

Vidi; 137.25 drugi odlomak - financiranje 

137.181 Razmotriti jačanje daljnjih napora s ciljem sprječavanja i uklanjanja svih oblika govora mržnje i zločina iz mržnje nad pripadnicima nacionalnih manjina (Kambodža);

Vidi: 137.59 - pojam govor mržnje 

Prema čl. 325. KZ-a - javno poticanje na nasilje i mržnju, obuhvaća i poveznica koja se odnosi na nacionalnu pripadnost: „tko putem tiska, radija, televizije, računalnog sustava ili mreže, na javnom skupu ili na drugi način javno potiče ili javnosti učini dostupnim letke, slike ili druge materijale kojima se poziva na nasilje ili mržnju usmjerenu prema skupini ljudi ili pripadniku skupine zbog njihove rasne, vjerske, nacionalne ili etničke pripadnosti, jezika, podrijetla, boje kože, spola, spolnog opredjeljenja, rodnog identiteta, invaliditeta ili kakvih drugih osobina“. Uz to djelo, inkriminirani su i specijalni oblici govora mržnje: izravno i javno poticanje na genocid (čl. 88. st. 3.), izravno i javno poticanje na zločin agresije (čl. 89. st. 3.) te javno poticanje na terorizam (čl. 99.). Također govor mržnje adresira niz prekršajnih zakona.

Vidi: 137.61 prvi odlomak na kraju - govor mržnje sankcioniranje

Vidi: 137.62 - edukacija za govor mržnje i zločin iz mržnje

Vidi: 137.61 - definicija zločina iz mržnje

Vidi: 137.58 - suzbijanje zločina iz mržnje

Protokol o postupanju u slučaju zločina iz mržnje nalaže nadležnim tijelima koja sudjeluju u otkrivanju, postupanju i praćenju rezultata postupaka vođenih zbog zločina iz mržnje da prilikom izrade statističkih izvješća pomno razdvoje podatke o broju predmeta kaznenih djela u vezi sa sva tri djela - zločinom iz mržnje, govorom mržnje i prekršajima motiviranim mržnjom.

137.187 Ojačati mjere za borbu protiv netrpeljivosti i govora mržnje usmjerenog na manjinske, etničke i vjerske skupine (Sudan);

Vidi: 137.59 i 137.181

U 2023., ULJPPNM sudjeluje u provedbi projekta „Unapređenje odgovora na govor mržnje kroz pravno istraživanje, zagovaranje i trening“ s ciljem okupljanja ključnih dionika u području sprječavanja, procesuiranja i reguliranja govora mržnje i drugih oblika nesnošljivosti, zaštite ljudskih prava, kao i prava žrtava te manjinskih skupina te medija i kulture.

137.180 Zaštititi prava srpske nacionalne manjine, uključujući kroz iskorjenjivanje javnih izjava etničke netrpeljivosti, suzbijanje diskriminacije, i zaštitu ekonomskih, socijalnih i kulturnih prava, uključujući jednaku upotrebu jezika i pisma (Nizozemska);

Prava srpske nacionalne manjine proistječu iz već postojećeg pravnog okvira - Ustava i UZPNM. Ustavom se pripadnicima svih nacionalnih manjina jamči ravnopravnost, sloboda izražavanja nacionalne pripadnosti, sloboda služenja svojim jezikom i pismom te kulturna autonomija, dok UZPNM osigurava ostvarivanje posebnih prava i sloboda: služenje svojim jezikom i pismom, privatno i u javnoj te službenoj uporabi; odgoj i obrazovanje na jeziku i pismu kojim se služe; uporabu svojih znamenja i simbola; kulturnu autonomiju te očuvanje i zaštitu kulturnih dobara i tradicije; pravo na očitovanje svoje vjere te na osnivanje vjerskih zajednica; pristup sredstvima javnog priopćavanja i primanja i širenje informacija na jeziku i pismu kojim se služe; samoorganiziranje i udruživanje; zastupljenost u predstavničkim tijelima na državnoj i lokalnoj razini te u upravnim i pravosudnim tijelima; sudjelovanje u javnom životu i upravljanju lokalnim poslovima; zaštitu od svake djelatnosti koja ugrožava njihov opstanak.

U okviru Operativnih programa nacionalnih manjina, 2021.-2024. definirani su Posebni operativni programi za srpsku nacionalnu manjinu, koji uključuju: obnovu i stambeno zbrinjavanje, statusna prava, radna i mirovinska prava, prava civilnih žrtava rata, učinkovito i nepristrano procesuiranje ratnih zločina, obnovu komunalne infrastrukture, unaprjeđenje socijalne i kulturne infrastrukture srpske nacionalne manjine, unaprjeđenje infrastrukture udruga i vijeća srpske nacionalne manjine, pravo na odgoj i obrazovanje na srpskom jeziku i ćiriličnom pismu, kulturnu autonomiju i očuvanje spomenika, međususjedsku suradnju, povrat imovine.

Vidi: 137.38. i 137.198 - među-etnički odnosi i diskriminacija

Srbi su najveća nacionalna manjina te se proporcionalno i osigurava najveći iznos u odnosu na druge manjine za unaprjeđenje njihovog položaja. Potiče se i ekonomsko uključivanje te su tijela nadležna za gospodarstvo, poljoprivredu, regionalni i ruralni razvoj osigurala značajne investicije u krajeve s većim brojem, osobito srpske nacionalne manjine.

Vidi: 137.192 i 137.197 - ravnopravna uporaba jezika i pisma

Korištenje srpskog jezika, omogućeno je statutom u općini Kneževi Vinogradi.

137.182   Poduzeti daljnje mjere kako bi se osudilo poticanje na mržnju i zločine iz mržnje nad nacionalnim manjinama, a posebice nad srpskom manjinom (Švedska);

Kako bi djelotvornije osudili govor mržnje, koji se najčešće temelji na rasi i etničkom podrijetlu (komentar: uključujući i prema Srbima) i koji je trenutno najprisutniji na internetu te kako bi izgradili uključivo i tolerantno društvo, izglasane su 2023. izmjene Zakona o prekršajima protiv javnog reda i mira - prekršajne sankcije dosežu i do 4.000 EUR. 

Vidi: 137.38,137.193 i 137.181

137.189  Osigurati veću uključenost srpskih i romskih manjinskih skupina u javnu upravu i pravosuđe, te usvojiti i provesti lokalne akcijske planove za integraciju Roma (Švicarska);

Vidi: 137.192 predzadnji odlomak - zapošljavanje pripadnika nacionalnih manjina

Kontinuitet javne politike usmjerene k integraciji pripadnika romske nacionalne manjine postoji od prvog Nacionalnog programa za Rome (2003.) te se potiče izrada lokalnih i regionalnih akcijskih planova - doneseni u dvije županije te trenutno u izradi u nekoliko JLP(R)S. 

137.195  Ubrzati napore kako bi se zaštitila prava manjina, kroz promicanje uporabe ćiriličnog pisma i zaštitu prava na stanovanje romske zajednice (Cipar); 

Vlada redovito podnosi Hrvatskome saboru Izvješće o provođenju UZPNM i utrošku proračunskih sredstava za potrebe nacionalnih manjina, čime se prati i nadzire ostvarivanje prava, primjerice korištenje manjinskih jezika i pisma, uključujući i ćirilično. Također, Hrvatska redovito izvješćuje prema Europskoj povelji o regionalnim ili manjinskim jezicima te Okvirnoj konvencije za zaštitu nacionalnih manjina iz kojih je razvidno stanje na ovom području.

Sukladno čl 12. st. 1. UZPNM pripadnicima srpske nacionalne manjine zajamčeno je pravo na ravnopravnu službenu uporabu svog jezika i pisma u gradovima i općinama: Biskupija, Borovo, Civljane, Dvor, Erdut, Ervenik, Gračac, Gvozd, Jagodnjak, Kistanje, Krnjak, Markušica, Negoslavci, Plaški, Šodolovci, Trpinja, Udbina, Vojnić, Vrhovine i Donji Lapac. Dodatno, korištenje jezika i pisma nacionalne manjine moguće je uvesti i statutom JLP(R)S te je korištenje srpskog jezika i pisma omogućeno statutom općine Kneževi Vinogradi.

Vidi: 137.126 i 137.124 - Romi, pravo na stanovanje

137.190  Provesti strategije i akcijske planove za integraciju Roma i adresirati njihove socio-ekonomske probleme i diskriminaciju (Bolivarijanska Republika Venezuela);

Vidi: 137.189

Nacionalni plan za uključivanje Roma, 2021.-2027. sadrži sveobuhvatan model praćenja rezultata i ishoda te je usklađen  sa „Strateškim okvirom EU-a za jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma“ koji uključuje i pokazatelje ciljeva održivog razvoja.

Nacionalni plan borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti 2021.-2027. odnosi se na: smanjenje siromaštva i socijalne isključenosti ranjivih skupina; prevenciju i smanjenje dječjeg siromaštva; povećanje obiteljskih i najnižih mirovina; poboljšanje uvjeta stanovanja osoba u riziku od siromaštva. Izrađen je i prvi prateći Akcijski plan, 2021.- 2024. koji razrađuje mjere za poboljšanje kvalitete života ranjivih skupina, uključujući i romskih obitelji.

Predanost Vlade za poboljšanje položaja romske nacionalne manjine i smanjivanje još uvijek zamjetnog jaza u odnosu na većinsko stanovništvo, vidljiva je i iz pojačanog financiranja: u 2021. ukupno 8.111.054 EUR; u 2022. ukupno 11.242.307 EUR. Također se podupire se obilježavanje značajnih datuma - Svjetski dan Roma, Međunarodni dan sjećanja na romske žrtve genocida u Drugom svjetskom ratu/Samudaripen, Svjetski dan romskog jezika. 

Bilježi se i daljnji napredak na području obrazovanja: usvojeni kurikulumi za romski jezik i za bajaški rumunjski za model C obrazovanja; povećane školarine (132 EUR mjesečno) i stipendije (358 EUR mjesečno), velik skok broja studenata i u obrazovanju odraslih. 

Nastavlja se kontinuirana potpora javnim radovima i drugim oblicima zapošljavanja kao i proces legalizacije i elektrifikacije te se provode programi MRMSOSP-a s posebnim učinkom na pripadnike romske nacionalne manjine (osiguranje školskih obroka).

ULJPPNM je proveo i planira više projekata usmjerenih na jačanje kapaciteta svih dionika u relevantnim sektorima (obrazovanje, zdravlje, zapošljavanje, istraživanje i praćenje provedbe Nacionalnog plana za uključivanje Roma 2021.- 2027.).

Značajne su i investicije u unaprjeđenje infrastrukture na područjima naseljenim Romima te u ruralnim krajevima. Fond za zaštitu okoliša - 100% financira uklanjanja odbačenog otpada za JLP(R)S koje naseljavaju pripadnici romske nacionalne manjine.

Sredstvima kapitalnih donacija kroz Operativne programe nacionalnih manjina, 2021.-2024.  uređeni su u Zagrebu prostori Saveza Roma “Kali Sara”, Romskog kulturno-edukacijskog centra (svečano otvoren 2022. u nazočnosti predsjednika Vlade) i Središnje knjižnice Roma. Također izgrađen je Memorijalni centar Uštice (područje Jasenovca) i Zid boli, a provode se i pripreme za izgradnju Romskog edukacijsko-kulturnog centra u Istri te su u više mjesta/romskih naselja izgrađeni ili popravljeni društveni domovi.

Recentna istraživanja Agencije EU za temeljna prava (FRA) pokazuju napredak za Rome u 2021. u odnosu na 2016.: stopa teške materijalne deprivacije je sa 76 % pala na 29 %, udio zaposlenih povećan je s 18,3 % na 41 %, te je povećan broj zdravstveno osiguranih s 82% na 89%.

137.191 Nastaviti s naporima za sudjelovanje Roma u javnom i političkom životu (Albanija);
Pripadnici romske nacionalne manjine su na lokalnim izborima 2021., sukladno Zakonu o izboru vijeća i predstavnika nacionalnih manjina i svojim statutima, izabrali dva zamjenika načelnika općine te 12 članova predstavničkih tijela u JLP(R)S.
137.188 Osuditi na najvišim razinama i u svakoj prilici povijesni revizionizam, diskriminaciju i govor mržnje, posebice prema Romima, Srbima i pripadnicima drugih manjinskih zajednica (Sjedinjene Američke Države); 
Vidi: 137.38 - među-etnički odnosi 
Vezano uz pojam povijesnog revizionizma ističe se kako je teško, posebice kod povjesničara postići slaganje glede obuhvata fenomena, što uključuje i temu negiranja holokausta. Temeljno polazište sadržano je u izjavi Vlade povodom komemoracije u Jasenovcu 2020. koja je javno i jasno istakla kako „nema nikakvog sluha za povijesni revizionizam”. Stoga je kao praktični odgovor na ovu pojavu, Vlada u siječnju 2023. usvojila radnu definiciju antisemitizma Međunarodnog saveza za sjećanje na Holokaust (IHRA) kao i dodatak s pobrojanim suvremenim primjerima antisemitizma u javnome životu, medijima, školama, radnim sredinama te vjerskome životu. Kao i  radnu definicija antiromskog rasizma i diskriminacije..
Programom Vlade Republike Hrvatske 2020. - 2024. utvrđeno je da će Vlada nastaviti promicati kulturu tolerancije, dosljedno provoditi politiku vladavine prava i prava nacionalnih manjina zajamčenih Ustavom, UZPNM i zakonima, dok poseban obol daje provedba Operativnih programa nacionalnih manjina, 2021.-2024. kojima se određuju mehanizmi osiguranja zaštite prava nacionalnih manjina te podrške djelovanju njihovih tijela. Najviši predstavnici Vlade, redovito sudjeluju u obilježavanje manifestacija značajnih za manjinsku zajednicu, ali i izvan njih javnosti šalju poruke tolerancije i važnosti uključenosti manjina u društvo. Primjerice, predsjednik Vlade, redovito sudjeluje u proslavama vjerskih blagdana koje organiziraju manjinske zajednice i otvaranju značajnih objekata (Romskog kulturnog edukacijskog centra, Ukrajinskog doma u Zagrebu, Medijskog centra Mađara u Bilju, novog dijela škole »Jan Amos Komensky« i Češkog dječjeg vrtića »Ferda Mravenec« u Daruvaru). Uz to, krovnim udrugama nacionalnih manjina su osigurana sredstva za izgradnju trajnih spomenika (primjerice Romski memorijalni centar u Uštici, Zid boli), te održavanje događanja vezanih uz povijesno sjećanje pojedinih nacionalnih manjina.
137.194 Usvojiti učinkovite zakonodavne i administrativne mjere za uklanjanje diskriminatornih djela nad Romima i drugim etničkim manjinama (Kina);
Vidi: 137.204 odlomak 2. i 3., i 137.198 - diskriminacija 
MPU u okviru projekta „Unapređenje zaštite ljudskih prava i javne sigurnosti kroz jačanje kapaciteta probacijske službe“ (sufinancira: Norveški financijski mehanizam 2014.-2021.) provodi “Pilot projekt Roma mentora” te su održane edukacije za šest mentora s područja Međimurske županije koji će pružati potporu različitim dionicima (probacijski uredi, policija, Zavod za zapošljavanje, HZJZ, Državni inspektorat, sustav socijalne skrbi i sustav obrazovanja) kao i predstavljati sponu s romskom zajednicom. Roma mentori su postepeno aktivnosti proširili i na suradnju s općinama i ULJPPNM te se mještani i suradničke institucije obraćaju s povjerenjem i iskazuju interes za suradnjom. 
137.196   Poboljšati socio-ekonomsku situaciju romske nacionalne manjine, uključujući i osiguravanjem odgovarajućih životnih uvjeta i pristupa obrazovanju i zdravstvenoj zaštiti (Njemačka);
Vidi:137.186 - obrazovanje nacionalnih manjina
Nacionalni plan za uključivanje Roma, 2021. - 2027. temeljni je dokument koji osigurava jednak pristup obrazovanju pripadnicima romske nacionalne manjine. Sve aktivnosti temelje se na politici socijalnog uključivanja - osiguranju uvjeta za integraciju djece i odraslih prema potrebama i sposobnostima. Djeca pripadnici romske nacionalne manjine kao i sva druga imaju pravo na obrazovanje, zdravlje, život u obiteljskom okruženju i uvjetima koji potiču razvoj i napredak, pravo na jezik te pravo na kulturni identitet. Za prevladavanje ranjivosti najvažnije je uključivanje u sustav odgoja i obrazovanja, od najranije dobi preko osnovnoškolskog obrazovanja i zadržavanja u sustavu do srednjoškolskog te visokog obrazovanja.
Nacionalnim planom razvoja sustava obrazovanja 2021.-2027. planirane su aktivnosti za dodatnu potporu učenicima i školama s većim brojem pripadnika romske nacionalne manjine (pomoć u učenju, edukacije nastavnika, angažman romskih pomagača).
Operativi program nacionalnih manjina, 2021. - 2024., traži analizu obrazovne politike u odnosu na doprinos pripadnika nacionalnih manjina hrvatskoj politici, kulturi, umjetnosti, gospodarstvu, znanosti i društvu s ciljem da se u budućoj obrazovnoj reformi značajna imena njihovih pripadnika kao i relevantni datumi i činjenice uključe u kulturnu i obrazovnu politiku.
U šk. god. 2022./23. ukupno je bilo 7.255 djece pripadnika romske nacionalne manjine u sustavu odgoja i obrazovanja: dječji vrtići - 1.234 djece; osnovne škole - 5.216 učenika; srednje škole 805 učenika; 51 student je ostvario pravu na državnu stipendiju Ministarstva znanosti i obrazovanja. Pri tome Ministarstvo znanosti i obrazovanja provodi brojne aktivnosti: sufinancira roditeljski udjel u cijeni predškolskog odgoja i programu predškole; osigurava učenje hrvatskoga jezika, produženi boravak, školu u prirodi; dodjeljuje jednokratne novčane pomoći za završetak srednje škole te srednjoškolske i visokoškolske stipendije za učenike i studente (povećani su mjesečni iznosi: za učenike na 132 EUR a za studente na 358 EUR); osigurava smještaj u učeničke i studentske domove; sufinancira opismenjavanja i osposobljavanja odraslih Roma.
Za provođenje mjera za obrazovanje Roma, osigurava se oko 2,2 mil. EUR godišnje. Provedba je važna radi sprečavanja preuranjenog napuštanja škole i osvještavanja o obrazovanju. Ministarstvo znanosti i obrazovanja objavljuje Javni poziv za sufinanciranje posebnih programa nacionalnih manjina (stručno usavršavanje odgojitelja i nastavnika koji izvode nastavu na jeziku i pismu nacionalnih manjina, održavanje literarnih i dramskih aktivnosti; natjecanje učenika u pisanom i likovnom stvaralaštvu, obilježavanje značajnih datuma nacionalnih manjine i tiskanje literature). Planirana je provedba projekta „Potpora obrazovanju djece i učenika pripadnika romske nacionalne manjine“ u sklopu programa „Učinkoviti ljudski potencijali 2021.-2027.“ (oko 1 /1,8 mil. EUR). Kurikulum za nastavni predmet “Jezik i kultura romske nacionalne manjine u osnovnim i srednjim školama” - Model C (2020.) d značajan je napredak  u očuvanju romskog identiteta.
Vezano uz zdravstvenu zaštitu, kontinuirano se stvaraju preduvjeti za sustavno praćenje zdravlja romske populacije te promiču aktivnosti za bolji  pristup mjerama primarne prevencije te preventivnim pregledima i programima za rano otkrivanje bolesti. U romskim zajednicama velik je broj rizičnih čimbenika, uključujući i ovisnost, koji nepovoljno utječu na zdrav psihosocijalni razvoj. Stoga je Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje u suradnji s Međimurskom županijom izradio Pilot projekt prevencije ovisnosti u Međimurskoj županiji za 2022. i 2023. Cilj je smanjenje ovisnosti među djecom i mladim te osnaživanje njihovih i roditeljskih vještina za uspješniju socijalnu integraciju. U prvoj fazi provedene su: (i) radionice s učenicima i roditeljima te radionice za mlade u riziku u dvije osnovne škole koje pohađaju romska djeca; te (ii) mobilno savjetovanje u dva romska naselja za mlade rizičnog ponašanja i za mlade koji su napustili školovanje. U tijeku je druga faza te će provesti i evaluacija rezultata.
Vidi: 137.42 - stanovanje Roma
137.186 Osigurati da su Ustavom priznata prava slovenske autohtone manjine u Hrvatskoj zaštićena i implementirana u cijelosti, posebice u pogledu prava na obrazovanje na materinjem jeziku (Slovenija);
Vidi: 137.196 

Odgoj i obrazovanje na jeziku i pismu nacionalnih manjina sastavni je dio cjelokupnog sustava odgoja i obrazovanja. Pripadnici nacionalnih manjina, uključujući i slovenske, ovo pravo  ostvaruju u skladu s Ustavom, UZPNM, Zakonom o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnih manjina te Zakonom o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi. Provodi se u osnovnim i srednjim školama s nastavom na jeziku i pismu nacionalne manjine. Ostvaruje se prema tri modela školovanja: model A – nastava na jeziku i pismu nacionalnih manjina (sva nastava), model B – dvojezična nastava (prirodoslovna skupina predmeta na hrvatskome jeziku; društvena skupina predmeta na jeziku i pismu nacionalne manjine), model C – jezik i kultura nacionalne manjine (redovita nastava na hrvatskome jeziku, a nastava jezika i kulture na jeziku i pismu nacionalne manjine). Pripadnici nacionalne manjine sami predlažu i odabiru model. Ostvaruju se i posebni oblici nastave: ljetna i zimska škola, dopisno-konzultativna nastava, itd. Na kraju šk. god. 2021./2022. odgojem i obrazovanjem na jeziku i pismu nacionalnih manjina u sustavu ranog i predškolskog, osnovnoškolskog i srednjoškolskog odgoja i obrazovanja bilo je obuhvaćeno 10.266 djece (4.952 m/5.314 ž) u 269 dječjih vrtića i škola (1.108 odgojno-obrazovnih skupina/razrednih odjela i 1.503 odgajatelja i nastavnika).

Podaci za slovensku nacionalnu manjinu u 2023.: financirana je provedba ljetnih škola i posebnih programa; koriste model C za obrazovanje (194 učenika u 8 osnovnih škola te 75 učenika u 3 srednjoškolske ustanove); provodi se nastava slovenskog jezika i kulture u osnovnoj školu u Bregani i gimnaziji u Zagrebu; Sveučilištu u Rijeci ima lektorat slovenskoga jezika, te je na slovenskom jeziku organiziran doktorski studij “Upravljanje i ekonomija javnog sektora”.
Migranti, izbjeglice, tražitelji azila

137.208  Omogućiti izbjeglicama i tražiteljima azila učinkovit pristup međunarodnoj zaštiti i preispitati politiku povrata i kolektivne deportacije migranata (Meksiko);

Prilikom postupaka s izbjeglicama i tražiteljima azila policijski službenici poštuju njihova prava i dostojanstvo, te im omogućuju pristup međunarodnom sustavu zaštite u skladu s dokumentima o ljudskim pravima, zakonodavnim okvirom EU i nacionalnim zakonodavstvom. Hrvatska ne provodi politiku kolektivne deportacije migranata. Prema osobama koje pokušavaju nezakonito ući preko vanjske granice primjenjuju se mjere odvraćanja po čl. 13. Zakonika o schengenskim granicama, a prema državljanima trećih zemalja koji nezakonito borave primjenjuju se postupci propisani Zakonom o strancima i Zakonom o međunarodnoj i privremenoj zaštiti.   

Vidi: 137.216 - vidi detaljnije o azilu

137.209  Pojačati zaštitu prava migranata i izbjeglica, uključujući i osiguravanjem uživanja njihovih prava na obrazovanje i zdravlje (Portugal);

Tražiteljima azila, azilantima, strancima pod privremenom zaštitom i strancima pod supsidijarnom zaštitom omogućava se učenje hrvatskoga jezika, povijesti i kulture radi uključivanja u obrazovni sustav i društvo jer je svladavanje jezika zemlje prihvata preduvjet za formalne i neformalne programe obrazovanja, osposobljavanje i usavršavanja. Navedeno se osigurava brojnim dokumentima. Također, stručno se usavršavaju odgojno-obrazovni djelatnici, provodi građanski odgoj i obrazovanje, te potiče suradnja s OCD-ima koji provode projekte interkulturnog obrazovanja i obrazovanja o građanskim i ljudskim vrednotama.

Sukladno preuzetim obvezama o prihvatu i integraciji migranata i izbjeglica, osigurava se njihovo ravnopravno sudjelovanje u gospodarskom, socijalnom i kulturnom okruženju te uključivanje u odgojno-obrazovni sustav. Primjerice, svakom djetetu izbjeglici iz agresijom zahvaćene Ukrajine uz uključivanje u odgojno-obrazovni sustav osigurava se i  sudjelovanje u pripremnoj nastavi hrvatskoga jezika i raspored u razrede prema mogućnostima i sposobnostima, kao i dobivanje zaključne ocjene i svjedodžbe na kraju školske godine.

U cilju pružanja pomoći stručnjacima koji rade s ovisnicima iz različitih etničkih zajednica i s različitim sociološko-kulturnim obilježjima, HZJZ je sudjelovao u projektu “Pompidou grupe Vijeća Europe za razumijevanje potreba, migranata izbjeglica i interno raseljenih osoba u kontekstu poremećaja ovisnosti o drogama, 2019. - 2022.“ te je Hrvatska temeljem iskustva doprinijela izradi priručnika „Intercultural Responses to drug-related challenges for refugees, migrants and IDPS - Handbook for professionals working in the field of addictions with refugees, migrants and internally displaced persons (PG VE 2022“).Suzbijanje problema ovisnosti među migrantima temelji se na jednakim načelima kao prema domaćoj populaciji. Migrantima je omogućen pristup psihosocijalnom tretmanu i farmakoterapiji kao i službama koje tretiraju zarazne bolesti i koje provode programe smanjenja štete. Intervencije se provode u suradnji Prihvatnih centara MUP-a,  zavoda za socijalnu skrb, OCD-a i Hrvatskog Crvenog križa. Također, udruga Medicines du Monde je provodila Projekt 5P - Prevencija bolesti, Promidžba i zaštita zdravlja, Psihološka podrška, Pristup i Pomoć u zdravstvenoj skrbi za tražitelje međunarodne zaštite“ u Prihvatilištima za tražitelje azila u Zagrebu i Kutini. Tijekom prvog zdravstvenog pregleda tražitelji međunarodne zaštite s mogućim problemom ovisnosti o psihoaktivnim supstancama upućivali su se psihijatrici u udruzi Medicines du Monde ili u Nastavni zavod za javno zdravstvo ,,Dr. Andrija Štampar“. Medicines du Monde je osigurao koordinaciju prijevoza i pratnji te kasnije nadzor i izdavanje propisane farmakoterapije u suradnji s liječnikom Doma zdravlja Zagreb – Centar, na dnevnoj razini.  Prema zadnjem izvještajnom razdoblju značajno je porastao broja tražitelja međunarodne zaštite koji su izrazili potrebu za visokoadiktivnim opioidnim analgeticima i benzodiazepinima.Iako je projekt završen, on je i dalje prisutan u prihvatilištima te se preko daljnjeg financiranja osigurava kontinuitet zdravstvene skrbi tražiteljima međunarodne zaštite. 

137.210 Istražiti sve navode o nepravilnostima u postupanju s migrantima, kao i omogućiti Uredu pučke pravobraniteljice puni pristup traženim dokumentima i objektima za migrante, u skladu s ciljem 10.7 Ciljeva održivog razvoja (Švicarska);

Vidi:137.211- postupanje s migrantima

Sukladno čl. 24. Zakona o pučkom pravobranitelju, u slučaju kada pučki pravobranitelj provodi ispitni postupak, zatražit će potrebne informacije, podatke, objašnjenja i akte od tijela prema kojem postupa te odrediti rok za njihovu dostavu. Stoga, iz navedene odredbe ne proizlazi opća ovlast pučkog pravobranitelja na pristup i samom Informacijskom sustavu MUP-a, već se to pravo ograničava na ispitni postupak u konkretnom slučaju. No, prema novom Sporazumu o nezavisnom mehanizmu nadzora, neposredni provoditelji, uključujući i pučkog pravobranitelja imaju pristup podacima iz Informacijskog sustava MUP-a te MUP temeljem pisanog ili usmenog zahtjeva u roku od 24 sata, dostavlja ispis podataka. Zahtjev mora biti sastavljen na način da je moguće utvrditi događaj ili osobu na koji se odnosi.

137.211 Nastaviti s istragama navodnih maltretiranja ilegalnih migranata, na objektivan, transparentan i sveobuhvatan način  (Turska);

DORH izražava nultu stopu tolerancije prema svakom obliku nasilja. Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta (USKOK) i sva državna odvjetništva provode kaznene istrage u svim predmetima u kojima postoje saznanja o navodnom nezakonitom postupanju policijskih službenika prema ilegalnim migrantima. Istrage se ne provode samo u slučaju formalne kaznene prijave, već temeljem svakog saznanja (uključujući novinske članke, tv priloge) o mogućem počinjenju kaznenog djela koje se progoni po službenoj dužnosti.

DORH je ustrojio praćenje predmeta koji se odnose na istragu u slučaju sumnje na nasilno postupanje policijskih službenika prema migrantima te je naložio nižim državnim odvjetništvima izradu i dostavu polugodišnjih izvješća o radnjama i donesenim odlukama. Izvješća pokazuju da državna odvjetništva temeljito i ažurno poduzimaju radnje radi provjere navoda o zlostavljanju ilegalnih migranta te utvrđivanja eventualnih počinitelja i poduzimanja kaznenog progona u slučaju osnovane sumnje o počinjenju kaznenog djela koje se progoni po službenoj dužnosti.

No, provođenje istrage je iz različitih razloga otežano - često se ne zna točna lokacija i vrijeme događaja, prijave su podnesene protiv nepoznatih policijskih službenika, itd. Također, žrtve i ostali presumptivni svjedoci migranti su često nedostupni policiji i državnom odvjetništvu jer napuštaju privremeno boravište bez obavještavanja nadležnih tijela, te je potrebno koristiti mehanizme međunarodne pravne pomoći (izdaju se europski istražni nalozi prema pojedinim državama EU radi ispitivanja žrtava u svojstvu svjedoka.).Nakon prikupljanja svih važnih i dostupnih činjenica i dokaza te pažljive ocjene donosi se državnoodvjetnička odluka.

137.212 Istražiti sve pritužbe civilnog društva o prekomjernoj uporabi sile i zastrašivanju migranata koji dopiru do hrvatskih granica od strane hrvatskih službenika za provedbu zakona, kao i osigurati poštene i individualizirane postupke za azil koji su dostupni tražiteljima azila (Španjolska);

MUP ima nultu stopu tolerancije na nezakonitu uporabu sredstava prisile i nad neprocesuiranjem bilo kojeg kaznenog ili prekršajnog djela počinjenog od policijskih službenika. Nadležne službe MUP-a provjeravaju svaku optužbu kako bi se utvrdilo je li policijsko postupanje sukladno zakonu, no često je zbog oskudnih informacija provjeravanje znatno otežano. 

Od 2020. do 2023. Služba za unutarnju kontrolu MUP-a zaprimila je 10 prijava o mogućem nasilju policije prema migrantima. Protiv 5 policijskih službenika pokrenut je disciplinski postupak  te je izrečena disciplinska sankcija uvjetnog prestanka državne službe, a protiv dva policijska službenika podnesena je kaznena prijava te je kazneni postupak u tijeku. 

Vidi: 137.211 - postupanje s migrantima

Vidi: 137.213

Svaki zahtjev za azilom se individualno rješava. Zakonom o međunarodnoj i privremenoj zaštiti tražiteljima azila osiguravaju se posebna postupovna jamstva, ovisno o osobnim okolnostima.

137.213 Osigurati učinkovit pristup teritoriju osobama kojima je potrebna međunarodna zaštita i nastaviti pratiti slučajeve zlostavljanja i prekomjerne uporabe sile na granicama (Palestina);
Vidi: 137.214

137.214 Nastaviti pratiti prijave o maltretiranju i prekomjernoj uporabi sile nad migrantima na granicama, uključujući i kroz učinkovit i nezavisan nadzor i istragu, i poduzimanjem mjera kako bi se spriječilo njihovo ponavljanje (Afganistan);

U potpunosti se poštuju i osiguravaju svi standarde propisani zakonodavstvom EU u vezi s postupovnim jamstvima i zaštitnim mjerama za pristup postupku azila kao i uvjeti prihvata i smještaja za tražitelje azila.
Vidi: 137.212 - nulta stopa tolerancije i provjera optužbi  

U lipnju 2021. uspostavljen je Nezavisni mehanizam nadzora postupanja policijskih službenika MUP-a u području nezakonitih migracija i međunarodnu zaštite po modelu koji je predviđen u nacrtu Uredbe o screeningu iz novog Pakta o migracijama i azilu. Projekt je pokrenut u dogovoru s Europskom komisijom, u cilju učinkovitog neovisnog nadzora nad postupanjem policijskih službenika, te kao model svim državama članicama EU za uspostavu monitoringa na vanjskoj granici te je prvi i jedini takav u EU. 

Vidi: 137.212, 137.213 i 137.221 - postupanje na granici 

Vezano uz nezavisnost istrage, ističe se kako su državni odvjetnici upoznati sa standardima Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i praksom ESLJP, a što su dužni primjenjivati u radu. Ako postoji sumnja da su kaznena djela počinili policijski službenici, istragu provodi institucionalno i hijerarhijski neovisno tijelo. Također, je čl. 212. st. 3. ZKP propisano da će u slučaju provođenja hitne dokazne radnje prema službenoj osobi koja je ovlaštena i dužna otkrivati i prijavljivati kaznena djela koja se progone ex officio, policija odmah izvijestiti državnog odvjetnika radi saznanja i preuzimanja provođenje dokaznih radnji. U slučaju prijava na sumnju o nasilju policijskih službenika prema migrantima, istragu provodi nadležno državno odvjetništvo, a potrebne radnje u pravilu zamjenici državnih odvjetnika. Za izvide koje državno odvjetništvo mora provesti putem policije, naloge za kriminalističko istraživanje ne može provoditi ustrojstvena jedinica policije u kojoj je zaposlen policijski službenik protiv kojeg je podnesena prijava, već jedinica koju odredi glavni ravnatelj policije, radi neovisne istrage.

Vidi: 137.217 drugi odlomak - nadzor nad granicom

137.215  Osigurati da granična policija dobiva smjernice u skladu s međunarodnim pravom i da se sve prijave o nepravilnoj uporabi sile na granici temeljito i transparentno te primjereno istražuju i procesuiraju (Sjedinjene Američke Države);

Glavni ravnatelj policije je svim policijskim upravama/postajama izdao više jasnih uputa (zapovjedi) da se prekomjerna uporaba sile i nezakonito oduzimanje imovine migranata od strane policijskih službenika neće tolerirati te da se u svakom eventualnom slučaju uporabe sredstava prisile provodi potpuna propisana procedura utvrđivanja opravdanosti uporabe, a u svim slučajevima pritužbi na nezakonito oduzimanje imovine odgovarajući postupak utvrđivanja i procesuiranja eventualnih počinitelja. Ravnateljstvo policije redovito provodi nadzore u policijskim postajama na vanjskoj granici, kako bi utvrdilo postupaju li policijski službenici prema migrantima na zakonit i profesionalan način uz puno poštivanje njihovih ljudskih prava u skladu s nacionalnim zakonodavstvom, Protokolom o postupanju prema djeci bez pratnje te Standardnim operativnim procedurama o postupanju prema tražiteljima međunarodne zaštite.

Vidi: 137.212, 137.213 i 137.221 - postupanje na granici 

137.216  Osigurati učinkovit pristup izbjeglicama i tražiteljima azila teritoriju te pošten i učinkovit postupak za azil (Afganistan);

Vidi: 137.208 - pristup međunarodnoj zaštiti

Radi daljnjeg osiguranja učinkovitog postupka za azil pri trendu povećanja broja tražitelja, zapošljavaju se i obučavaju novi djelatnici za rad na procjeni osnovanosti zahtjeva. Usvojene su i izmjene Zakona o međunarodnoj i privremenoj zaštiti te se postupak azila dodatno uskladio s europskim standardima i sve je dostupniji - do 25.lipnja 2023., zaprimljeno je 21.742 namjera za međunarodnu zaštitu, u odnosu na cijelu 2022. kada je bilo 12.872 namjera. 

Većina tražitelja međunarodne zaštite ne želi ostati u Hrvatskoj već je koriste kao tranzit prema željenim EU državama - 70% zahtjeva za međunarodnu zaštitu se obustavlja jer tražitelji još za trajanja azilnog postupka napuštaju Hrvatsku ili odlaze nakon njegovog odobrenja. Većina nisu osobe u potrebi, već ekonomski migranti koji zloupotrebljavaju azilne sustave.

137.217   Iskoristiti stručnost međunarodnih, regionalnih i nacionalnih institucija kako bi se osiguralo da mjere upravljanja granicama budu u potpunosti u skladu s međunarodnim obvezama na području ljudskih prava i EU zakonima o azilu, te kako bi se omogućile neovisne istrage i nadzor (Austrija);

Vidi: 137.212, 137.213 i 137.221 - postupanje na granici 

Vidi: 137.214, 137.217 - nadzor 

MUP prati izvješća, preporuke i mišljenja i surađuje s nadležnim tijelima u kontekstu politike azila. Nadležne službe MUP-a provjeravaju svaku optužbu kako bi se utvrdilo je li policijsko postupanje sukladno zakonu. No, često je provjera zbog oskudnih saznanja, otežana ili nemoguća. MUP ima nultu stopu tolerancije na nezakonitu uporabu sredstava prisile i na neprocesuiranje kaznenog djela/prekršaja počinjenog od policijskih službenika. Glavni ravnatelj policije svim policijskim upravama i postajama izdao je jasne upute (zapovjedi) da se prekomjerna uporaba sile i nezakonito oduzimanje imovine migranata neće tolerirati te da se u svakom eventualnom slučaju uporabe sredstava prisile provodi procedura utvrđivanja opravdanosti, a u svim slučajevima pritužbi za nezakonito oduzimanje imovine postupak utvrđivanja i procesuiranja eventualnih počinitelja. 

Ravnateljstvo policije redovito nadzire  policijske postaje na vanjskoj granici radi utvrđivanja postupaju li policijski službenici prema migrantima zakonito i profesionalno uz poštivanje ljudskih prava u skladu s zakonodavstvom uključujući i Protokol o postupanju prema djeci bez pratnje i Standardne operativne procedure o postupanju prema tražiteljima međunarodne zaštite.
 
137.218  Osigurati da se sa svim migrantima, izbjeglicama i tražiteljima azila postupa u skladu s međunarodnim ljudskim pravima, kroz pružanje obuke graničnim vlastima o njihovim obvezama, te pružanje neposrednog i neograničenog pristupa Pučkoj pravobraniteljici u cilju transparentnih istrage prijava o zlostavljanju (Kanada);

Pristup Informacijskom sustavu MUP-a je strogo osobno ovlaštenje policijskih službenika jer sukladno „Uputi za dodjelu lozinki i odziva“, policijski službenici ne smiju davati lozinku drugim osobama niti omogućiti pristup drugim osobama. Kršenje ove Upute smatra se težom povrede službene dužnosti sukladno Zakonu o policiji. 

Zaštita ljudskih prava prilikom postupanja prema migrantima je tema: (i) osnovnog tečaja granične policije; (ii) redovite obuke za policijske službenike granične policije i interventne policije u policijskim upravama i postajama; (iii) obuke za policijske službenike granične policije u suradnji s OCD-ima. Također brojni drugi akteri održali su obuke s nizom tema.
 
Vidi: 137.210 - pristup pučke pravobraniteljice

137.219   Zaustaviti uznemiravanje i napade na nevladine organizacije koje promiču prava izbjeglica i migranata u Hrvatskoj i njihove aktiviste te ponuditi sigurno okruženje za njihov rad (Luksemburg);

Hrvatska je rijetka država članica EU-a koja je u nacionalno zakonodavstvo ugradila odredbu o dopuštanju pomaganja nezakonitim migrantima iz humanitarnih razloga - čl. 53. Zakona o strancima. Odredba je prenesena iz Direktive Vijeća 2002/90/EZ od 28. studenoga 2002. kojom se definira pomaganje neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka. Međutim, odredba ne dopušta pomaganje u nezakonitom prelasku državne granice, osim u slučaju spašavanja života i sprječavanja ozljeđivanja, što pojedine OCD ne žele prihvatiti.     

Aktivisti pojedinih udruga prisutni su na području susjednih zemalja uz granicu s Republikom Hrvatskom migrantima daju upute o načinu nezakonitog prelaska državne granice i kome se treba javiti nakon nezakonitog ulaska, uključujući brojeve mobitela. Sve navedene radnje smatraju se pomaganjem u nezakonitom prelasku državne granice sukladno Zakonu o strancima.

137.220  Osigurati zaštitu ljudskih prava migranata i izbjeglica, uključujući i kroz razvoj učinkovitih integracijskih politika (Azerbajdžan);

Trenutno je u izradi Nacrt nacionalnog programa za integraciju osoba kojima je odobrena međunarodna zaštita, 2023. - 2025. Cilj je osigurati implementaciju prava zajamčenih u Zakonu o međunarodnoj i privremenoj zaštiti te unaprijediti procedure prihvata i integracije kao i senzibilizirati opću i stručnu javnost o sustavu integracije te antidiskriminacijskom zakonodavstvu. Mjere će doprinijeti unaprjeđenju procedura u područjima socijalne skrbi, zdravstvene zaštite, smještaja i stanovanja, učenja jezika i obrazovanja, zapošljavanja, međuresorne i međunarodne suradnje. Sukladno Zakonu, azilanti i stranci pod supsidijarnom zaštitom imaju pravo, na: boravak, spajanje obitelji, smještaj, rad, zdravstvenu zaštitu, obrazovanje, slobodu vjeroispovijesti, besplatnu pravnu pomoć, socijalnu skrb, pomoć pri integraciji, vlasništvo te stjecanje hrvatskog državljanstva. Pomoć pri uključivanju u društvo osigurava se tijekom tri godine od ostvarivanja statusa te se izrađuje individualni plan integracije koji uključuje i potporu prilikom njegove provedbe i nadzora.

Također, osnovana je „Savjetodavna skupina državljana trećih zemalja i osoba migrantskog porijekla“, u svrhu formaliziranja dijaloga s TDU kao donositelja odluka. Planirani su koordinativni sastanci, izrada izvješća te interaktivna javna događanja na kojima će biti predstavljene preporuke korisnika integracijskih mjera namijenjene donositeljima odluka na svim razinama. Usvojen je i Protokol postupanja prilikom integracije osoba kojima je odobrena međunarodna zaštita koji definira nadležnosti dionika u pružanju usluga u ključnim područjima integracije (sadrži primjere dobre prakse na lokalnoj razini).

Potrebno je osnažiti lokalnu razinu u provedbi prihvata i integracije kao i pružiti podršku izradi vlastitih integracijskih politika. Stoga se planira daljnja suradnja s koordinatorima za integraciju na lokalnoj razini, kao i uspostava lokalnih koordinacija za integraciju. 

137.221 Poduzeti konkretne korake za zaštitu ljudskih prava migranata i osoba koje traže međunarodnu zaštitu u zemlji, uključujući promicanjem kulture tolerancije i sprečavanjem nezakonitih deportacija (Brazil);

Vidi: 137.212 i 137.213 - postupanje na granici 

Činjenica je da se na granici Hrvatske s Bosnom i Hercegovinom nalaze skupine migranata koji kontinuirano pokušavaju nezakonito ući u Hrvatsku preko vanjske granice EU. Uz primjenu mjera iz čl.13. st.2. Zakonika o schengenskim granicama, hrvatska policija sprječava nezakonite ulaske. No, u cilju da preko Hrvatske tranzitiraju u željene države EU, migranti su skloni bez stvarnih dokaza optužiti policiju za zlostavljanje i ometanje pristupa sustavu međunarodne zaštite. Nažalost, često se u izvješćima OCD-a namjerno prešućuju stvarni događaji o kojima su domaći i strani mediji temeljem informacije neovisnih novinara već dokumentirano izvijestili (primjerice brojne akcije spašavanja života migranata od strane hrvatske policije).

137.222   Prestati provoditi politike i mjere kojima se krše prava migranata (Kina);

Vidi 137.214
137.223  Osigurati odgovarajući smještaj i skrb djeci migrantima bez pratnje (Cipar);

Protokol o postupanju prema djeci bez pratnje (2018.) obuhvaća i djecu tražitelje međunarodne zaštite te uvodi novi koncept „live project“ - sustav iznalaženja najboljeg dugotrajnog rješenja za  maloljetnika. U tu svrhu osnovano je „Međuresorno povjerenstvo za zaštitu djece bez pratnje“. 

Dijete bez pratnje smješta se u najbliži dom socijalne skrbi sukladno Zakonu o socijalnoj skrbi - do 14 godina u dom za djecu bez odgovarajuće roditeljske skrbi, nakon 14 godina u dom za odgoj djece i mladeži, dok se dijete starije od 16 godina, može smjestiti u prihvatni centar (prema Zakonu o strancima i Protokolu o postupanju prema djeci bez pratnje). Postoji i mogućnost smještaja djeteta u udomiteljsku obitelj čime se iskazuje spremnost ka sveobuhvatnijoj skrbi s Djetetu se može priznati pravo na socijalnu uslugu privremenog smještaja u kriznim situacijama ili uslugu organiziranog stanovanja. 

Pitanja koja se odnose na Domovinski rat

137.77  Nastaviti s naporima na istraživanju sudbine svih neriješenih slučajeva nestalih osoba tijekom oružanog sukoba u Jugoslaviji tijekom 1991.- 1995. (Bugarska);

Ministarstvo hrvatskih branitelja, kao nadležno tijelo za pitanja osoba nestalih u Domovinskom ratu, u suradnji s drugim tijelima te neovisno o podrijetlu nestalih, obrađuje i identificira posmrtne ostatke, surađuje s međunarodnim organizacijama i udrugama obitelji nestalih te unaprjeđuje normativni okvir. 

Od 2016., unaprjeđuje se Hrvatski model traženja nestalih osoba - međuresorni proces s najvišim međunarodnim standardima koji integrira sve aktivnosti, a slijedom čega je:(i) unaprjeđena metodologija za terenska istraživanja; nabavljena najsuvremenija oprema (geološki radar, bespilotne letjelice); uvedene inovativne metode za lociranje prikrivenih grobnica (zračno snimanje, biološki detektori, cadaver psi); povećane kompetencije terenskih stručnjaka; (ii) nabavljena oprema i najsuvremenije tehnologije za identifikacije posmrtnih ostataka metodom analize DNA; potpisan Sporazum o suradnji sa Sveučilištem u Zagrebu (2019.); (iii) osnažena međuresorna suradnja kao ključni mehanizam u procesu traženja; ustrojene područne ispostave gdje je problem nestalih osoba najizraženiji. 

Od 2020., pronađene su tri masovne i veći broj pojedinačnih grobnica iz kojih su ekshumirani posmrtni ostaci 59 osoba, te su završno identificirani posmrtni ostaci 85 osoba. 

Hrvatska konstruktivno sudjeluje u radu multilateralnih mehanizama (Okvirni plan za rješavanje pitanja nestalih osoba u sukobima na području bivše Jugoslavije) te surađuje s međunarodnim organizacijama (ICMP, Međunarodni odbor Crvenoga križa, itd.) koje se cjelovito informiraju o provedenim aktivnostima te uključuju u procese traženja. Posebice je značajna provedba Zakona o osobama nestalim u Domovinskom ratu kojim se postiže viši stupanj zaštite prava obitelji na istinu o sudbini i očuvanju dostojanstva nestalih članova obitelji. 

137.78  Osnažiti napore prema istraživanju slučajeva nestalih osoba (Maldivi);

Vidi: 137.77

137.88  Provesti preporuku Odbora za ljudska prava o bržem procesuiranju slučajeva ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti uz osiguravanje uvjeta da se svi takvi slučajevi provode na nediskriminatoran način, bez obzira na nacionalnost počinitelja (Bjelarus);

Vidi: 137.90

Kazneni progon za ratne zločine poduzima se na temelju jasnih i objektivnih kriterija, sukladno načelu legaliteta, a nepristranost je osigurana i zakonodavnim okvirom, kojim je određena specijalizacija kod policijskih službenika, sudova i državnih odvjetništva. Nadalje, radi osiguranja ujednačenog postupanja u svim predmetima DORH je tužiteljima dao naputak o postavljanju standarda u postupanju te je uvedena jedinstvena primjena standarda za progon svih ratnih zločina. Ujedno je od županijskih državnih odvjetništva zatraženo intenziviranje provođenja izvida kao i otkrivanje počinitelja bez obzira na nacionalnu pripadnost kao i nacionalnu pripadnost žrtva.

137.89  Osnažiti potrebne mjere kako bi pravosuđe istražilo i kaznilo osobe za koje se sumnja da su sudjelovale u ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti (Argentina);

Kontinuirano se poduzimaju mjere za poboljšanje učinkovitosti kaznenog progona, prvenstveno specijalizacijom sudaca i državnih odvjetnika za rad na predmetima ratnih zločina sukladno Zakonu o primjeni statuta međunarodnog kaznenog suda i progonu za kaznena djela protiv međunarodnog ratnog i humanitarnog prava, korištenjem novih metoda rada i alata za obradu podataka, trajnom edukacijom, nadzorom i ujednačavanjem rada na tim predmetima. 

Državni odvjetnici se u radu na predmetima ratnih zločina koriste sustavom za praćenje predmeta u državnom odvjetništvu (CTS) u kojem su sistematizirani podaci o svim ratnim zločinima, počinjenima od 1991. na području Hrvatske i drugih država u kojima su žrtve hrvatski građani. Redovito se educiraju u cilju osnaživanja istraga te Pravosudna akademija organizira edukacije o ujednačavanju sudske prakse kao i primjeni sudske prakse ESLJP.

U kaznenim predmetima ratnih zločina česta je situacija da su počinitelji, žrtve, svjedoci i dokazi, kao i mjesta zločina na područjima različitih država zbog čega je nužna suradnja s tužiteljskim uredima susjednih zemalja na temelju protokola i sporazuma o suradnji u progonu počinitelja kaznenih djela ratnih zločina, zločina protiv čovječnosti i genocida te na temelju međunarodne pravne pomoći. Rezultati su vidljivi u više pravomoćnih presuda u susjednim državama, kao posljedica "transferiranih dokaza“ na temelju sporazuma. Uz suradnju kada su počinitelji poznati ali ne mogu biti izručeni, suradnja se odvija i u predmetima u kojima počinitelji nisu poznati.

DORH nastavlja suradnju s Međunarodnim rezidualnim mehanizmom za kaznene sudove (MRMKS), koji je osnovan Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a radi preuzimanja nadležnosti, prava, obveza i osnovnih funkcija Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju (MKSJ) te u radu koristi i informatičke alate kreirane za pretraživanje njihove baze podataka. 

DORH sudjeluje u projektu UNDP-a temeljem „Smjernica za unaprjeđenje regionalne suradnje za procesuiranje ratnih zločina i traganje za nestalim osobama i uspostavu koordinacijskog mehanizma“, koje su 2019. potpisali: glavni državni odvjetnik Republike Hrvatske, glavni tužilac Bosne i Hercegovine (BiH), tužilac za ratne zločine Republike Srbije i UN rezidentni koordinator u BiH. UNDP u BiH osigurava logistiku za provedbu tehničke i financijske pomoći.

DORH sudjeluje u projektu UNDP-a "Jačanje regionalne suradnje u procesuiranju ratnih zločina i potraga za nestalim osobama", u cilju povećanja učinkovitosti suradnje u procesuiranju ratnih zločina. Stoga se redovito održavaju sastanci tužitelja iz Hrvatske, Srbije, BiH i Crne Gore jer predmeti ratnih zločina imaju regionalnu dimenziju. Razmjenjuju se konkretne informacije i načini rješavanja te uspostavljaju slični kriteriji za kazneni progon ratnih zločina. DORH redovito informira javnost o napretku u procesuiranju ratnih zločina.

Hrvatska je u kontekstu unaprjeđenja suradnje inicirala potpisivanje bilateralnog sporazuma o procesuiranju ratnih zločina sa Srbijom, no još od 2019. Srbija nije odgovorila. Također, Hrvatska je inicirala ustupanje progona temeljem bilateralnog međudržavnog sporazuma s BiH, što je rezultiralo većim brojem ustupljenih predmeta. 

137.90  Ubrzati kazneni progon slučajeva ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti uz osiguranje da se takvi slučajevi provode na nediskriminatoran način, bez obzira na etničko podrijetlo počinitelja, te osigurati da žrtve i obitelji dobiju odgovarajuću naknadu (Panama);

Vidi: 137.88

U cilju povećanja učinkovitosti isključivu nadležnost za rad na predmetima ratnih zločina dobila su četiri domaća županijska suda i četiri županijska državna odvjetništva (Zagreb, Osijek, Rijeka i Split) gdje su raspoređeni najkvalificiraniji suci i tužitelji s ciljem postizanja što boljih rezultata u procesuiranju ratnih zločina u svim fazama postupka.

ZKP je provođenje istrage postavio u nadležnost DORH-a, omogućivši nadležnom državnom odvjetništvu provođenje dokaznih radnji kao i upućivanja naloga policiji za provođenje radnji i izvida (dužna izvijestiti o poduzetom u roku od 30 dana). Izmjene ZKP su pridonijele efikasnijem provođenju izvida i dokaznih radnji i boljem nadzoru DORH-a kada ih provodi policija te su olakšale i koordinaciju ovih tijela. Kao doprinos neovisnoj istrazi ratnih zločina, izvide ne provode policijski službenici (ili neposredno nadređeni) u onim policijskih postajama u kojima su zaposleni (ili bili zaposleni), a za koje postoji sumnja da bi mogli biti počinitelji.

Tužitelji koji rade na predmetima ratnih zločina upoznati su s praksom i standardima ESLJP u pogledu provođenja učinkovite istrage, a što su dužni i primjenjivati. U nekoliko presuda protiv Republike Hrvatske (Skendžić-Krznarić grupa predmeta), ESLJP je utvrdio povredu procesnog aspekta čl. 2. Europske konvencije o ljudskim pravima zbog neučinkovitih istraga ratnih zločina. Nakon donošenja presuda i u okviru nadzora nad izvršenjem, hrvatske vlasti poduzele su: (i) individualne mjere: plaćanje naknade nematerijalne štete podnositeljima, odnosno članovima obitelji stradalih, provođenje dodatne istrage, i (ii) opće mjere: uspostava posebne strukture u DORH-u, policiji i sudovima za kazneni progon ratnih zločina, unaprjeđenje kaznenopravne suradnje sa susjednim državama u cilju učinkovitosti istrage ratnih zločina, osiguranje nezavisnosti istrage (prebacivanje slučajeva na druge regionalne centre kako u istrazi ne bi sudjelovale jedinice u kojima su radili ili rade osumnjičenici ili okrivljenici), osnaživanje prava žrtve i oštećenika u kaznenom postupku. Ustavni je sud također počeo preispitivati slučajeve (ne)učinkovite istrage, a Odbor ministara VE je zaključio da je Hrvatska poduzela značajne napore da ispravi nedostatke istraga utvrđene u presudama te je 2022. i zatvoren nadzor u predmetima Skendžić-Krznar , a što govori o pojačanoj ažurnosti u rješavanju predmeta ratnih zločina i provođenju neovisnih istraga koje koordinira i nadzire DORH.

S obzirom na protok vremena, postoje teškoće u prikupljanju dokaza o počiniteljima (svjedoci i potencijalni osumnjičenici umiru, nedostupni su ili nisu spremni govoriti, te se dokumentacija teže prikuplja). No, i dalje se prikupljaju podatci sve dok se ne iscrpi mogućnost pronalaska novih svjedoka koji bi mogli razjasniti okolnosti ubojstva, nestanka žrtve. Broj pokrenutih postupaka (rješenja o provođenju istrage; optužnice) kontinuiran je u zadnjih deset godina.

137.91  Poduzeti konkretne korake kako bi se ubrzalo procesuiranje slučajeva ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti uz osiguravanje da se takvi slučajevi provode na nediskriminatoran način, bez obzira na nacionalnu pripadnost počinitelja (Belgija);	

Vidi: 137.88 i 137.90 

137.92  Ubrzati procesuiranje ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti uz osiguravanje da se takvi slučajevi provode na nediskriminatoran način, bez obzira na nacionalnu pripadnost počinitelja (Češka); 

Vidi: 137.88 i 137.90	

137.79 Podići svijest o nagaznim minama i omogućiti zaštitu žrtvama nagaznih mina (Jordan); 

Nastavno na posljedice ratnog djelovanja, MUP temeljem Zakona o protuminskom djelovanju koordinira, te sa svojom ustrojstvenom jedinicom Hrvatskim centrom za razminiranje, u suradnji sa TDU, JLP(R)S i OCD kontinuirano provodi informiranje i edukaciju stanovništva o opasnosti od minsko eksplozivnih sredstava, primarno na minski sumnjivom ali i širem području, a što Hrvatska dokazuje i redovitim izvještavanjem GTUN-a sukladno Ottawskoj konvenciji. Koriste se različiti modeli od medijskog informiranja do stručnih predavanja i organizacije javnih događaja, te se naglasak stavlja na interakciju s različitim subjektima, posebice medijima i lokalnom upravom. Cilj svih informacija je održanje kontinuirane razine spoznaje o riziku i opasnosti u razdoblju dok teren ne bude očišćen.

Zaštita prava žrtava mina vrlo je kompleksna. U procesu njenog ostvarivanja sudjeluju brojne institucije te se također primjenjuje i širok pravni okvir. Za ilustraciju navedene brige, navodi se  sama srž zaštite -  žrtve mina i članovi njihovih obitelji po Zakonu o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata mogu ostvariti sljedeća prava: prava na osnovi oštećenja organizma, prava na osnovi gubitka člana obitelji i prava na osnovi materijalnih i drugih potreba korisnika. 

137.124 Povećati napore kako bi se osigurao nediskriminirajući pristup odgovarajućem stanovanju, socijalnim naknadama i uslugama za sve žrtve prijašnjih sukoba, uključujući Rome (Malezija);

Vlada nastavlja s provedbom Godišnjeg programa unaprjeđenja životnih uvjeta pripadnika romske nacionalne manjine s ciljem osiguravanja osnovnih životnih uvjeta u kućanstvima. Od 2019. do 2022. dodijeljena je pomoć za 2.879 kućanstava (kućanski aparati, namještaj, vanjska stolarija te materijal i oprema za izgradnju toaleta i kupaonice). Također, od 2018. se provodi program legalizacije stambenih objekata te pristupa komunalnoj infrastrukturi.